TÖRVÉNYEINK TÖRTÉNETE AZ AUSZTRIAI HÁZ ALATT. 567 
delt bizottsághoz utasíttatik, egyébiránt az ottan kijelölt rendes birák 
által rendkivúli törvény útján is elitélhetónek kijelentetvén. 
Az 59-ik ágazat, melyben egy országos választmány neveztetik, mely 
a király részéről nevezendő biztosokkal a politikai, katonai és gazdasági 
tárgyaknak kezelésére új rendszert alkosson és ezen munkálatát a jövő or- 
szággyűlés elébe terjeszsze. 
A 60-ik ágazat, mely előadja , mikép a király, mint az egyházaknak 
főpártfogója , megemlékezvén boldogult atyjának fogadására , az elpusztult 
egyházaknak visszaállítását magára vállalta, valamint azt is, hogy azon 
egyházi vagy szerzetes személyeknek, kik egyházi javaiknak elidegenítését 
nékie bepanaszlani és bebizonyítani fogják, a törvénynek illő útján igaz- 
ságot szolgáltatand, biztosan reménylvén, hogy a főpap urak is az egy- 
házi törvények , és sz. László I. k. 8-ik és az 1556 :13-ik cikkének kivá- 
nata szerint kötelessségeiknek teljesítésében hátra nem maradandnak. 
A 61-dik ágazat, melyben a zágrábi püspöknek és káptalannak a ha- 
társzéli katonasággal bizonyos, Vunna és Kulpa közötti földterület iránt 
létezett visszálkodásában országos bizottság neveztetik, mely ezen föld- 
területet a kir. fiscusnak jelenlétében szemre vevén, a határszéli vonalnak 
szükségét vizsgálja meg, és vizsgálatát igazságos határozattétel végett ter- 
jeszsze fel. Továbbá előadatik, hogy ő felsége a zengi püspöknek a hóna- 
ponkinti 8 forintot azon alapértékból, melyből addig fizettetni szokott, ez- 
után is kifizetendőnek határozta. 
A 64— 66-ik ágazat, melyek közól az elsőben Amade s Kerekes csa- 
ládoknak, és más magyar hitelezőknek szomszéd ausztriai tartományokban 
létező követelései iránt az 1638:55., 1655:33. és 1659:82. t. cikkek meg- 
újíttatnak és Megyeri Gábor kir. táblai ülnök két rendbeli ily követelésének 
pártolása a kir. felségnek ajánltatik; — a másodikban a királynak orszá- 
gunk rendei kérelmére adott azon válasza előadatik, hogy Tököly Zsig- 
mond követelt hívségtelenkedésének ürügye alatt elkobzott Scsavnik ne- 
vezetű jószágok iránt báró Nyáry Zsigmondnak és más érdekelteknek az 
1687:7-ik cikkben kijelölt mód szerint teendő folyamodását a kir. fiscustól 
nyert értesítés után ügyöknek igazságához képest tekintetbe veendi; — a 
harmadikban végre ugyanezen Nyáry Zsigmond báró Hranevica mezővá- 
rosának, kamara és kir. fiscus általi bévezetés mellett nyert birtokában 
meghagyatni rendeltetik , a követelők pedig, ha lennének, a törvény szo- 
kott útjára útasíttatnak. 
