590 A MAGYAR TUD. TÁRSASÁG ÉRTEKEZÉSEI, 
városi polgárok és előjárók is magok között megtartani köteleztessenek. 
— 7) Hogy a rosz kezelésnek esetében a király vagy nádor az ország tör- 
vényei szerint a természetes gyámnokoknak helyébe is rendelt gyámnoko- 
kat mindenkor adhasson. 
A 69-ik ágazat, melyben: 1) A közös várak, malmok és másféle épü- 
letek tatarozásához járulni vonakodó közbirtokosok ellen az 1622 : 72. és 
1625 : 59-ik cikkek megújíttatnak , és a szabad kir. városokra is kiterjesz- 
tetnek oly határozással: hogy szabad legyen ellenük birói intésnek előre- 
bocsátása után a vármegyei birák előtt ahanyagságuk vagy ellenszegülésük 
által szülemlett károkkal együtt a költségeknek megtérítését is keresni. — 
2) Ugyan e mód szerint elitéltetni rendeltetnek a korcsmák, erdők és más 
közös haszonvételek használatának aránya iránt támadott peres kérdések 
is azoknak békes , nyilvános és jelenleges köz birtokában létezők között. 
— 3) Parancsoltatik , hogy a vizáradások által okoztatni szokott károknak 
megelőzésére a vármegye biztosokat küldjön ki, kik az 1687 :16-ik cikk- 
nek szellemében eljárni tartozzanak, és azoknak határozatához magát al- 
kalmazni mindenki, a gátoknak javítására és perre fordítandó költségek- 
nek megtérítése alatt köteles legyen. 
A. 70-ik ágazatnak 3-ik §-a, mely által a múlt zavargások évei 1703- 
diki aprilis 24-dikétól 1711-diki aprilis 24-dikéig az elidősítést eszközlő 
évek közóől kivétetnek. 
A 71-ik ágazat, mely azon minden törvény nélkül gyakorlatba jött , 
s mind a törvényes örökösöknek mind a kir. fiscusnak sérelmes visszaélést, 
melynél fogva némely szerzetesek és apácák minden, akár atyai és anyai, 
akár ősi ingó és ingatlan jószágokból a világban maradó testvéreikkel egyen- 
ló osztályrészt követelni és a szerzetbe vinni szoktanak, eltörülvén, azt 
rendeli: hogy ezután az ingatlan jószágokat birható szerzetbe lépő személy 
az atya- és anyaósi ingatlan javakból ne többet, mint egy osztályrészi ti- 
zed részt , és pedig csak pénzben, és 5000 forintig követelhessen , s ennél 
többet azokból nékie szülői se rendelhessenek , szülőinek szerzeményéből 
pedig, azoknak rendelkezése nélkül, épen semmit se kaphasson. Továb- 
bá hogy, ha az osztályrészeknek értéke iránt a szerzet és atyafiak közt per 
támadna, azt az illető birák , jelesúl a nemesi jószágokra nézve egy itélő- 
mester , vagy ha a jószágok csak egy vármegyében feküdnének , a várme- 
gyei birák, a városiakra nézve a városi előjáróság által akármelyik fél 
