608 A MAGYAR TUD; TÁRSASÁG ÉRTEKEZÉSEI. 
tonosan üléseket tartson, — hogy itélethozhatásra, az elnököt beszámítva, 
9 tagnak jelenléte szükséges legyen , — hogy az előbb is hozzátartozó pe- 
reken túl ezután mint első biróság a törvénycikki és rendkivűli biróságu , 
vagyis nádori és országbirói , akár magányos hazafiakat akár királyi fiscust 
érdeklő pereket is itélje, — az idézendőnek határnapul legalább négy ti- 
zenötödöt adni; — a megjelenésnek napját határozottan kijelölni, — a 
szegényeknek pereit és a régiebbeket másoknál előbb tárgyalás alá venni 
és elitélni — perorvoslatoknak , míg a törvényeknek kijavitásában más 
rendeltetni fog, az előbbi divat szerint helyet adni tartozzék, 
A 27-ik ágazat, mely a báni tábláról rendeli: 1) Hogy az a gróf bán 
és ország rendei által kitűzendő helyen és üdőben, a bánnak , és akadá- 
lyoztatása esetében a helytartónak vagyis a bán helyettesének elnöklete 
alatt ünnepnapokon és törvényszüneteken kivúl szinte folyvást üléseket 
tartson. — 2) Hogy ahhoz vitessenek a slavoniai , s horvát- és dalmátor- 
szági vármegyéktől a perek feljebb, és attól a följebbvitelek a királyi, és 
ettól a hétszemélyes táblához intéztessenek. 
A 28-dik ágazat, mely rendeli, hogy a kir. táblánál senki tulajdon 
vagy főnöke avagy érdekeltje perének előadásán jelen ne legyen, valamint 
a vármegye székén se azon alispán és birótársai, kik az előadató perben 
mint első biróság itéltek. 
A 29-ik ágazat, mely a törvényszüneti időszakokat, és egyes napo- 
kat elősorolja azon határozattal, hogy azokat minden törvényszékek, — a 
szent-székekre nézve mégis a házassági pereket kivéve, megtartani köte- 
leztessenek. Névszerint azok közé helyezi a karácsonyi ünnepeket sz. Ta- 
más napjától vizkereszt utáni vasárnapig , — a farsang vég napjait bőjt el- 
ső vasárnapjáig, — a husvéti időt fekete vasárnaptól husvét utáni második 
vasárnapig , — pünkösd hetét, — az aratási és szüreti szűnidóket , amazt 
sz. Lászlótól sz. István király, emezt sz. Mihálytól sz. Márton püspök nap- 
jáig, — az országgyűlés tartásának idejét, az azt megelőzó 30. naptól kezd- 
ve a követeknek visszatéréseig, — minden vasárnapokat, és a sz. László 
I-ső könyve 38-ik fejezetébe foglalt ünnepeket, — a keresztjáró napokat , 
és az országos fölkelésnek idejét. 
A 30- és 31-ik ágazat, melyek közól az 1-ső az itélőmestereknek kir. 
curián kivüli biráskodását eltörülvén, az itélőmesteri pereknek itélésére 
az országnak mindegyik kerületében egy, birtokos nemesek közól neve- 
zendő , s elnökével együtt öt biróból álló, s egy szavazatnélküli jegyzővel 
