12 



en submarin Tørvemasse, en Slags Martørv, der ved Tør- 

 ring bliver sprød og haard; den indeholder nu og da yngre 

 Individer af Pholas dactylus. 



I Livøbredningens sydvestlige Hjørne findes Indløbet 

 til Salling Sund, som i en Længde af omtrent 2 Mile stræk- 

 ker sig mod S.V. med en Gjennemsnitsbrede af c. V4 Mil. 

 Dybden i dette Sund holder sig i det Hele taget nogenlunde 

 ensformig i det egenlige Seilløb (mellem 30 og 46 Fod), 

 saaledes at der dog gjennemgaaende er dybere langs Sal- 

 ling end paa Morssiden. I. den sydlige Ende, ned mod 

 Kaas Bredning, hæver Bunden sig jevnt opad, saa at Gjen- 

 nemsnitsdybden bliver c. 24 Fod. Kun paa et Par Steder 

 findes der betydelige Afvigelser fra disse Forhold, idet nem- 

 lig Dybden, omtrent midt i Sundet, men længst over mod 

 Salling, temmelig pludseligt stiger til 60 Fod og noget nord- 

 ligere, tæt Nord for Glyngør Hage endog til 84 Fod, det 

 dybeste Sted i hele Limfjorden. Landgrundene ere paa 

 begge Sider af Sundet for største Delen rigt forsynede med 

 store, tangbevoxede Stene, medens der i Seilløbet er tem- 

 melig blød Lerbund og i de dybere Huller blødt Mudder. 

 I Sundets nordlige Del skjærer Nykjøbing Vig sig ind i 

 Mors; Fladvandet der er rigeligt bevoxet med Tang, især 

 Bændeltang. Mod Nord begrændses denne Vig af Ør Odde, 

 udfor hvis nordUge, mod Livø Bredningen vendende Side 

 der findes en af de i faunistisk Henseende rigeste — eller 

 i alt Fald grundigst undersøgte — Lokaliteter i Limfjorden. 

 I den sydlige Del af Sundet fmdes paa Sallingsiden Ind- 

 løbet til den uregelmæssigt formede og af temmelig betyde- 

 lige Høider omgivne Brevig, hvis inderste, udvidede Parti, 

 den saakaldte Harrevig, naaer omtrent 3 Fjerdingvei 0. for 

 Indløbet. Dybden vexler her mellem 12 og 20 Fod, og 

 Bunden bestaar hovedsagelig af Dødtang. 



Mod Syd gaar Salling Sund jevnt over i Kaas Bred- 



