t<% 



kommer paa Lavvandet i denne østligste Del af Fjorden 

 Cardium edule, Macoma balthica, Buccinum undatum og 

 Mytilus edulis. Faunaen har hovedsagelig samme Charakter 

 paa det yderste Bælte af Landgrunden; paa Skraaningen 

 mellem denne og Bløden optræder Nassa reticulata i større 

 Antal ligesom Bure. undatum og smaa Unger af Mya are- 

 naria og Abra alba. I selve Renden ere Molluskerne ikke 

 repræsenterede; Dyrelivet er der væsenligt indskrænket til 

 sparsomt forekommende Ophiurer og Annelider. Vest for 

 Lange Rak, især hen imod Nørre Sundby, bestaa Land- 

 flakkerne for en stor Del af hævede Lerlag, over hvilke der 

 har afleiret sig slikblandet Sand. Paa denne Strækning 

 træffes Hydrobierne i langt ringere Antal end længere mod 

 Øst, men til Gjengjæld vrimler der her afLacuna divaricata, 

 Cerithium reticulatum, Littorina obtu-^ata, Tectura testudi- 

 nalis, Nassa reticulata samt pletvis af Rissoa striata. Ma- 

 coma balthica og Card. edule begynde her at blive hyppigere 

 end paa den østligere liggende Strækning, dog optræder 

 den sidstnævnte Art endnu ikke i saa stor Mængde som 

 længere mod Vest. 



Ved Østspidsen af Øen Egholm begynder Limfjorden 

 at udvide sig meget stærkt, og først 3 Mile vestligere, ved 

 de saakaldte Trolleholme, snevrer den sig atter ind. Det 

 egenlige Seilløb, der gaar Syd for Egholm, Gjøl og Øland, 

 udvider sig dog kun paa en forholdsvis kort Strækning, N. 

 f. Nibe, til en virkelig, men temmelig fladvandet og med 

 Bændeltang begroet Bredning (Nibe Bredning) med 7 — 14 

 Fod Vand, men har gjennemgaaende en ringere Dybde 

 (20 — 38 Fod) end paa Strækningen mellem Aalborg og 

 Hals. Bunden er overalt i Renden blød med Mudder og 

 Dødtang. Paa begge Sider af dette smalle Lob hæver 

 Landgrunden sig, undertiden temmelig brat, og danner paa 

 flere Steder næsten uoverskuelige Fladvandsarealer. Disse 



