have understøttet mine Bestræbelser for at lære Limfjordens 

 Fauna at kjende. 



Forinden jeg gaar over til den egenlige Fremstilling af 

 Arterne og deres Udbredningsforhold, vil det formentlig 

 være hensigtssvarende i korte Omrids at give et Billede af 

 Limfjorden saaledes som den saae ud i den nærmeste Tid, 

 førend Gjennembruddet fandt Sted og saaledes som den er 

 i sin nuværende Skikkelse. 



Som bekjendt gjennemskjærer Limfjorden med sin øst- 

 lige og tildels sin nordlige Del de Egne af Nørrejylland, 

 hvor Skrivekridtet og det nyere Kridt træde frem som 

 Overfladedannelser eller nærme sig tæt til Overfladen, 

 medens Fjordens vestlige og tildels sydlige Partier hoved- 

 sagelig gaa igjennem Egne, hvor Brunkulsformationen er 

 den fremherskende. Paa de Steder, hvor disse Dannelser 

 ere dækkede af nyere Afleiringer, kunne de naturligvis ikke 

 udøve nogen Indflydelse paa Faunaens Charakter, i alt Fald 

 ikke direkte, men anderledes forholder det sig paa de 

 Lokaliteter, hvor de nævnte ældre Dannelser træde frem 

 som selve Fjordbunden, uden at være dækkede af Sand, 

 Dynd eller andet Alluvium. 



Beretningerne om Limfjordens naturlige Beskaffenhed 

 før Gjennembruddet, om dens Fauna og Flora, ere temmelig 

 sparsomme; saa meget er dog vist, at Fjordens Vand paa- 

 virkedes stærkt af Havvandet, med hvilket det stod i For- 

 bindelse, og at denne Indflydelse meget tydeligt kunde 

 spores mange Mile fra Udløbet ^ Herom vidne ogsaa de 



' I Schades „Beskrivelse over Øen Mors" (Aalborg 1811) hedder 

 det saaledes (S. 110): „Denne Fjord er, som bekjendt, Brakvand eller 

 som en Middelting imellem Havvand og Ferskvand; dog er dens Vand 



