59 



piarerne, der gjennemgaaende ere mindre end i de vestlige 

 Partier af Fjorden, udmærke sig — navnlig for Hjarbæk 

 Fjordens Vedkommende — ved en meget mørk, næsten 

 sort Farve og en tyndere Skal. Øst for Løgstør forekom- 

 mer den omhandlede Form vel ingenlunde sjeldent, men 

 det synes dog, at den endnu ikke ret har vundet den Ud- 

 bredelse der som længere Vester paa. Jeg har i denne 

 Del af Fjorden taget. den i Hagedyb, ved Sønderlo, i Agger 

 Sund, langs Sydkysterne af Gjøl og Egholm, i Nibe Bred- 

 ning, udfor Romdrup Aa, ved Nørre Sundby, ved Gudum- 

 lunds Kanalens Udløb og flere Steder i „Lange Rak", men 

 overalt repræsenteret af mere tyndskallede og mindre In- 

 divider end i Fjordens vestlige Egne. 



Den mere høispirede og med dybere Suturer forsynede 

 Form af L. tenebrosa (Jeffreys 1. c. Vol. V. Tab. 65. Fig. 

 3b) træffes i den vesthge Del af Fjorden nu og da sam- 

 men med den nys omtalte Form, men forekommer i uhyre 

 Antal overalt langs Kysterne Øst f. Løgstør, især mellem 

 Nibe og Hals. Ofte findes Exemplarer med saa høit Spir 

 og saa dybe Suturer, at Littorina-Præget næsten er forsvun- 

 det og hidividerne faa en vis habituel Lighed med Bithinia. 



Begge de nævnte Former af L. tenebrosa forekomme 

 saavel ensfarvede (graa, gule eller sorte) som blakkede eller 

 marmorerede, i mange Tilfælde med en retikuleret Tegning, 

 der især træder tydeligt frem paa den sidste Vinding. Baan- 

 dede Varieteter ere forholdsvis sjeldne, men træffes dog 

 enkeltvis spredte mellem de andre paa de fleste Lokaliteter. 



Af Varieteten L. jugosa, Mtg. (Jeffr. 1. c. Vol. V. Tab. 

 65. Fig. 3a), der vistnok med større Ret end L. tenebrosa 

 betragtes som en Underform af L. rudis, og som navnlig ved 

 sin med dybe Spiralfurer prydede Overflade nærmer sig til 

 den typiske rudis, har jeg taget enkelte Exemplarer i Nis- 

 sum Bredning, Virk Sund og Nibe Bredning. 



