LAMPA: HERÄTTKLSE Tlf.L LAXDTBRUKSSTYRELSEN 1 89 1. 17 



börjat renodla denna mögelsvamp, för att när som helst såsom 

 handelsvara kunna tillhandahållas jordbrukarne i de af ållonbor- 

 rar hemsökta trakterna. En agentur för firman Fri bourg & Hesse 

 i Paris har redan öppnats i vårt grannland Danmark genom her- 

 rar Zeiner — Lassen Dithmer i Helsingör, hvilka söka att få 

 fabrikatet bekant och spridt äfven inom Sverige, samt nyligen 

 härom underrättat mig. Vi äro emellertid kanske mindre i behof 

 af medlet just för tillfället, men dessa svampformers tid torde ej 

 \ara långvarig, och framdeles skall det sannolikt blifva mycket 

 välkommet, ifall det kan hållas vid lif år efter år genom odling. 

 Sättet för detsammas användande, äfvensom bevis på dess verk- 

 ningar, torde väl genom agentens försorg i sinom tid blifva be- 

 kantgjorda genom tidningarna. 



Af andra skadeinsekter hafva åtskilliga arter som vanligt 

 uppträdt under året samt åstadkommit större eller mindre för- 

 luster, och torde det vara i sin ordning, att här omnämna åtmin- 

 stone några af dem. Nu liksom nästan alltid, är det en af de 

 obetydligaste, hvad storleken beträffar, som på det hela taget 

 kanske förorsakat största skadan, nämligen: 



Hvetemyggan {Diplosis Tritici Kirb.) I anseende till den 

 ihållande torkan sistlidna vår och försommar i mellersta Sverige, 

 kommo larver och puppor att där lida betydligt, hvarigenom an- 

 talet fullbildade myggor blef jämförelsevis ringa. Hur förhållan- 

 det kunde vara i andra delar af landet, där regn vid nämnda 

 tid icke uteblef, kan jag ej med säkerhet uppgifva, då tillfällen 

 till undersökningar saknades; men det synes mig högst sanno- 

 likt, att hvetet där var i högre grad utsatt för angrepp. Från 

 åtskilliga ställen inom det först nämnda området hafva prof på 

 hveteax erhållits, och å en plats, nämligen Kongl. Landtbruks- 

 akademiens experimentalfält, kom jag i tillfälle att själf uttaga 

 profven vid ett par dagars besök därstädes. Dessa prof här- 

 stammade från ett stort antal olika hvetevarieteter, som där voro 

 föremål för odlings- och akklimatiseringsförsök. 



Några nämnvärda iakttagelser rörande hvetemyggans lefnads- 

 sätt kom jag icke i tillfälle att göra, då den härför lämpliga ti- 

 den upptogs af andra arbeten, h varför blott resultaten af under- 



EntotHol. Tidskr. Arg. 13. H. i. (1892.) 2 



