2 o ENTOMOLOGISK TIDSKRIFT 1892. 



Oskadade Proc. 

 korn. skadade. 



Från Landtbruksakadeiniens Experimentalfält. Ame- 

 rikanskt hösthvete _ 337 1,00 



» d:o. Juli-hvete 244 2,05 



» d;o. Magdeburger-hvete 465 2,72 



^> Cederlund, 2 mil norr om Uddevalla. Kubbhvete 456 3,0 



5 ■» » » » Hvitt, lång- 



axigt, (sammets-) ... 445 1,54 



» » » Rödt d:o, (glatt) ... 403 2,65 



Sista profvet med omkring 3 proc. förstörda 

 af Hadcna Basi!i>7Ca-\^TVQx. 



Medeltalet skadade korn för dessa 7g prof utgör 4,32 proc. 

 och är ovanligt litet, emot hvad förhållandet har varit flera fö- 

 regående år. För min del har jag ej hört, att någon landtbrukare 

 klagat öfver, att h vetet i år gifvit klent till spanns, och härför 

 har man säkerligen att tacka hvetemyggans jämförelsevis fåtaliga 

 uppträdande. Om man likväl från hela landets hveteproduktion 

 afdrager dessa 4,32 proc, kommer det nog visa sig, att för- 

 lusten på det hela taget ändock ej varit ringa. 



Från det mycket varierande procenttalet af angripna korn hos 

 de många hvetevarieteterna å de små försöksrutorna vid Expe- 

 rimentalfältet kan man dock icke i följd af denna enda under- 

 sökning draga den slutsatsen, att det ena hveteslaget är mer 

 utsatt för angrepp än ett annat, ty orsaken härtill får nog sö- 

 kas på andra håll, hvarom jag redan något utförligare yttrat mig 

 i Entomologisk Tidskrift, sid. 126 samt »Uppsatser i praktisk 

 entomologi;, sid. 46 för år i8gi. 



Af den ringa erfarenhet, vi på det hela taget äga angående 

 hvetemyggans härjningar, synes dock framgå, att hon sällan eller 

 kanske aldrig uppträder lika ymnigt och förstörande under samma 

 år öfver hela den hveteproducerande delen af vårt land, utan ena 

 gången mer på det ena området, den andra på ett annat. Dessutom har 

 man funnit, att hon under en kortare eller längre period årligen 

 ökas till antal, för att slutligen efter större eller mindre härjnin- 

 gar liksom på en gång skenbart försvinna för någon tid, 

 antagligen i följd af parasiters angrepp eller ogynnsamma väder- 

 leksförhållanden vid tiden för hennes öfvergång från larv till 

 puppa. Under sådana förhållanden synes det kunna blifva af 

 stor nytta, om årliga undersökningar af hveteax från olika växt- 



