NEREN: entomologiska sommarstudier. III 



dog er af saa forskjellig beskaffenhed (vegetabilsk og animalsk.). 

 Westwood's Tvivl om Rigtigheden af Lepelletier's Meddelelser, 

 som senere bestandig ere blevne bekraeftede ved Erfaringen, 

 skriver sig fra, at man dengang endnu kun kjendte Entoparasitcr 

 blandt Snyltehvepsene; han mente derfor, at ^î^gget maatte aflaeg- 

 ges i selve Vsertl arven, hvis Guldhvepsene skulde vasre segte 

 Parasiter, hvilket var i Strid med, at de flyve og laegge aeg sam- 

 tidig med deres Vaerter. I Valget af Vsert tage ialfald de hyp- 

 pigere Arter det ikke saa nöje, tihned synes de rent ydre Forhold 

 ofte at vasre bestemmende; saaledes l^egger den Sydeuropseiske 

 Stilbunt calens /Eg i de paa Mure o. s. v. frit siddende Ler- 

 reder af Chalicodonia, Pelopœus og Etimenes\ Chrysis cyanea 

 holder sig naermest til Bi- og Gravehvepse-Boer i gammelt Trœ- 

 vcerk o. s. v. Slasgten Clcptes alene synes at danne en Undta- 

 gelse, idet den, ifolge af forskjasllige lagttagelser, skal laegge ^g 

 paa Larver af Bladhvepse-slsegten Nematus-i>. Detta faktum är 

 grundadt på Lepelletier's intressanta iakttagelser öfver kläcknin- 

 gen af Cleptes seniiaiirata Lin, från en mängd larver af N. Rt- 

 besii, som han iakttagit mellan kl. lo och 1 1 f . m. flere da- 

 gar å rad (se Dbm. Hym. Eur. IL i6, 3). 1 morfologiskt hän- 

 seende gör BoRRiES följande anmärkning, som jämväl förtjänar 

 uppmärksammas: »En Familjekarakter, som hidtil er overset be- 

 traeffende Chrysiderne», säger han, »er den, at Pronoten er bevse- 

 gelig; det gjenfindes bl. a. hos Metalhvepsene [Pterornalini), med 

 »hvilka Guldhvepsene mäaske ogsaa ere. naermest beslœgtede. » 

 Angående honornas gaddar hos denna väl begränsade familj 

 har under i88g en tvist pågått mellan några medlemmar af 

 »Soc. Entomologique de France», som finnes offentliggjord i dess 

 annalers bulletiner; tvenne aktade medlemmar af Societén, Mrr 

 Leveili.é och PoujADE, hafva, i förening med redaktören af »L'en- 

 tomologiste Genevois», Mr Henri Tournier, fönekat möjligheten 

 af att de kunna stickas, under det Mr Clement påstår sig sjäJf 

 haft erfarenhet däraf och framdrager bevis för detta sitt påstående 

 från Brehm, Girard och Peréz. Den senare, som är professor 

 i Bordeaux och medlem af Societén, gifver i skriftligt svar Mr 

 Clement rätt i sak, tilläggande »att dessa honor äro försedda 

 med en tub, liknande en kikare, i fyra afdelningar (motsvarande 

 lika många bakkroppsleder), i hvars spets en fin, spetsig gadd, skyd- 



