HOLMGREN: HISTOLOGISKA STUDIER. 1 43 



inmynningsstället i tarmen för en del s. k. malpighiska körtlar. Öfver- 

 gången från rnellantarmen till tunntarmen utmärker sig genom de 

 olika väfnadselementens struktur på nära nog fullkomligt analogt 

 sätt med det, som man finner förhållandet vara mellan matstru- 

 pen och rnellantarmen. Endast de i matsmältningskanalens inre 

 djupt inträngande slemhinnevecken saknas här. Muskelhinnan 

 är relativt tunn och svag, och de för rnellantarmen karakteri- 

 stiska cylindercellerna öfvergå från ett lågt kubiskt till ett skiflik- 

 nande utseende med tunn, men tydlig samt med porer försedd 

 kutikula. Emellertid bildar slemhinnan en liten tvärgående ås vid 

 öfvergången mellan ifrågavarande afdelningar af matsmältningska- 

 nalen, sålunda i någon mån erinrande om de diafragmaliknande 

 valvler eller klaffar, som afgränsa matstrupen från mellantarmska- 

 nalen. Epitelcellerna uti denna tvärgående ås äro cylindriska, 

 höga och smala på den mot mellantarmen vettande ytan, under 

 det att desamma mot tunntarmens lumen förete en öfvergång till 

 det för ileum karakteristiska utseendet. 



Äfven här iakttager man en lagring i muskelhinnan af i all- 

 mänhet ett inre cirkulärt och ett yttre longitudinelt lager. Mu- 

 skelbundtarna i det cirkulära lagret ligga tämligen tätt slutna intill 

 hvarandra, under det att de, som tillhöra det yttre, longitudi- 

 nela, äro mera spridda, såsom också förhållandet var hos mel- 

 lantarmen. Vid den bakre änden af den relativt korta tunn- 

 tarmen finner man såväl epitelet som muskelhinnan förändrade. 

 Epitelcellerna blifva nämligen ovala eller lunda och försedda 

 med en äfvenledes oval och stor kärna, samt bilda en eller 

 tvenne ansenliga dubbelveck, hvilka skjuta in i tarmkanalen 

 och därigenom åstadkomma en afgränsning mellan tunntarmen 

 och nästföljande tarmafdelning, nämligen groftarmen (se tafl. VI, 

 fig. i). Äfven muskelhinnan tilltager här i storlek och styrka och 

 skjuter in i slemhinnans djupa veck såväl med sina longitudinela 

 som ock med sina cirkulära muskelbundtar. Vid denna bildning^ 

 som sålunda uppstår mellan tunntarmen och groftarmen och lik- 

 nar en slutmuskel (sphinctc?'), ingå de båda lagren i muskelhinnan 

 de intimaste sammanfiltningar med hvarandra, i det att de lon- 

 gitudinela knippena löpa in i slemhinnevecken och fästa sig på 

 epitelets kutikula emellan cellerna och därvid skjuta in i alla 

 möjliga riktningar mellan de tvärgående bundtarna. 



15 



