209 



OM SLÖKORNFLUGAN [O semis frit L.). 



ETT GIF-AKT TILL SVERIGES KORNODLARE 



AF 



Chr. Aurivillius. ^ 



Redan 1750 fäste Linné i en i Vetenskaps-Akademiens Hand- 

 lingar införd uppsats med titel: »Rön om slökorn» den jordbruks- 

 idkande allmänhetens uppmärksamhet på ett litet skadedjur, som 

 af honom kallas slökornmasken. Hvad han i denna uppsats yttrar 

 om ifrågavarande djur är af så stort intresse, att jag här tillåter 

 mig återgifva det viktigaste däraf. Han skrifver: »Slökornsmasken 

 kallar jag ett nytt insekt, på hvilket ännu ingen sett med öppna 

 ögon, fast det är en af de största fiender för vårt åkerbruk. Då 

 rågen blommar, blifva axen trappiga och ej fullsatta, om något 

 regn kommer i blomman, som förhindrar foecundation. "^ Detta 

 kan icke ske i kornaxen, som blomma inom sin hölsa, dit intet 

 regn kan tränga sig, men i dess ställe infinner sig en liten mask, 

 som utmärglar kornaxet. På en åker, der jag i år sått skallös 

 Gumring, fann jag axen, ehuru säden frodigt växte^, ofta icke ega 

 öfver 4 à s rigtiga korn, utan voro de mesta kornhölstren väl 

 gröna, men magra, smala och liksom förtvinade. Då jag öpp- 

 nade dem, fann jag kornen inuti uppätna och uppfyllda med groft 

 pulver med en deruti liggande mask, inom sin egen hölsa eller 

 ]Hippa och den samma beständigt, inom hvart och ett förskämdt 

 korn. Då jag sedermera gick till vårt allmänna korn, fann jag 

 detsamma mer eller mindre i hvart ax angripet af denna mask. 



^ Ur kongl. Landlbruks-Akademiens Handlingar och Tidskrift för 1892, 

 sid. 168. 



'^ = befruktning. 

 Entoinol. Tidskr. Arg. 13. H. 4 (1892). i I4 



