AURIVILLIUS: OM SLÖKORNFLUGAN. 215 



fall noga pröfva de olika varieteteinas och arternas motståndskraft 

 mot den ena eller andra sjukdomen, 



Hvad åter det sexradiga kornet beträffar, så synes det mig 

 genom dessa undersökningar vara tillfullo bevisadt, att Linné hade 

 fullkomligt rätt, då han i Fauna suecica • säger, att slökornflugan 

 förstör minst hvart tionde korn af hvarje års skörd, ty medeltalet 

 af skadade korn i alla profven från Skåne till Norrbotten utgör 

 ej mindre än 1 2 procent. 



Om man åter tager de elfva profven från de mellersta pro- 

 vinserna, Gestrikland, Upland, Vestmanland och Vermland, för 

 sig, så springer talet upp till icke mindre än 20,5 proc. Åtmin- 

 stone för dessa provinsers och sannolikt äfven för Södermanlands 

 och Nerikes kornodlare borde det därför vara en lifsfråga att 

 sätta en gräns för slökornflugans härjningar eller ock öfvergå till 

 odlingen af tvåradigt korn. Om man nämligen tager slökornflugans 

 härjningar med i räkningen, så sjunker medeltalet af oskadade korn 

 i axet hos sexradigt korn för hela området ned till 29 och skill- 

 naden mellan tvåradigt och sexradigt blir således ej så stor som 

 den annars skulle vara. 



Det skulle emellertid vara väl, om slökornflugans skuldregi- 

 ster vore afslutadt med hvad vi härofvan omtalat, men så synes 

 tyvärr ej vara förhållandet. Såväl professor H. von Post som 

 landtbruksstyrelsens entomolog, herr S. Lampa, anse sig nämligen 

 hafva funnit, att det är samma flugart, som angriper sädesbrod- 

 den och lefver så väl i höstsäden om hösten, som i vårsäden 

 om våren. Hos de unga plantorna träffar man nämligen ofta 

 innerst i det späda strået eller i själfva stamknoppen små hvita 

 fluglarver (maskar), som där förstöra de inre delarna samt göra 

 att en del af bladen och stundom hela plantan gulnar och viss- 

 nar. Äfven om ej hela plantan dör, förstöres dock anlaget till 

 det blifvande strået och nya strån kunna därefter endast utbildas 

 på sidorna, förutsatt att roten förblifver oskadad. Äfven på detta 

 sätt förorsakas årligen stor skada å alla våra stråsädesslag, och om 



' P. 456. i>Musca frit. Habitat intra glumas hordei, granum facile 

 decimum quodque destruens, iinde Frit seu grana hordei viliora levioraque 

 prognascuntur, maximo damno agricolorum». Här må i förbigående anmärkas 

 att »frit» är ett gammalt latinskt ord, som betyder slökorn; det har således ej, 

 ^åsom utländska författare och äfven v. Post antagit, svenskt ursprung. 



7 



