252 ENTOMOLOGISK TIDSKRIFT 1 892. 



en ganska sällsynt sådan, stående närmast fam. Oedeineridœ, 

 näml. Calopits serraticoniis L. Exemplaret var en o^, och jag 

 trodde i början att djuret tillbragt vintern i en nära observatoriet 

 växande åldrig Pinus Picea, men kort därefter, eller den 2 maj, 

 löstes gåtan, då jag, vid rifning af ett äldre murket staket i när- 

 heten, fann ett bo med flera större och mindre ex. af samma 

 art, däraf 2:ne honor, hvilka sutto orörliga under en halfmurken 

 rigel å staketet, där familjen synbarligen haft sitt vinterkvarter. 

 Hanen, som jag funnit £ 2 dagar förut, hade troligen lämnat boet 

 tidigare än den öfriga familjen. Några larver har jag ej sett, 

 men har antecknat Gyllenhals utförliga beskrifning på den tums- 

 långa, hvita larven, med litet och brunt hufvud samt 2:ne bak- 

 åtböjda små, svarta hornspetsar på sista segmentet — i den hän- 

 delse jag framdeles skulle få sikte på någon sådan. 



Under ett besök vid det förut nämnda Helgeslätt i V. Hargs 

 socken i början af sistl. juni månad förevisades mig några exem- 

 plar af en liten svart vifvel, som angripit bladen på en i när- 

 heten växande ung bok. Jag igenkände genast det lilla djuret 

 såsom RJiyuchites Betuhv, L., ehuru jag endast sett detsamma 

 angripa björk och al. Det unga bokträdet stod helt nära gårdens 

 Corps de logis, nederst i en brant backsluttning, beväxt med 

 björk och barrträd och sluttande mot söder. En stor mängd 

 boklöf, afbitna något nedom midten intill midtnerven, med den 

 afskurna delen af bladskifvan hoprullad i strutform och hängande 

 rätt nedåt, anträffades, men de i närheten växande frodiga björ- 

 karnas löf voro ej angripna. Det var uppenbart, att det späda 

 boklöfvet var mera passande för djurets behof än björklöfvet. 

 Jag påträffade snart ett par honor, sysselsatta med omsorgen för 

 sin blifvande afföda, af hvilka den ena höll på att nedifrån till- 

 sluta sin strut, efter verkstäld äggläggning, under det att den 

 andra höll på att med sitt skarpa snyte afskära en bladskifva, 

 därvid börjande från midtnerven åt höger, på sätt Holmgren 

 åskådliggjort å pag. 82 af sin handbok om nyttiga och skad- 

 liga insekter. Sedan hon afskurit bladskifvan å ömse sidor om 

 midtnerven samt sidonerverna till höger och hoprullat den af- 

 skurna högra halfvan af bladskifvan i strutform, afskar hon äfven 

 den vänstra sidans 3 sidonerver, hvilket snabbt verkställdes, 

 men då störde jag operationen och tog med mig bägge djuren 



