86 ENTOMOLOGISK TIDSKRIFT 1 893. 



början, förena båda dessa hvar för sig vidlyftiga och maktpålig- 

 gande forskningsområden i en enda persons hand. Vi tro oss böra 

 här i korthet redogöra för denna intressanta årsberättelses inne- 

 håll (dock med förbigående af det, som rör parasitsvamparna), 

 emedan det kan vara tillämpligt äfven på våra förhållanden. 



Af berättelsen framgår först och främst, att ett allmännare 

 intresse för att erhålla någon kännedom om de små fiender, som 

 arbeta på att förminska jordens afkastning och vålla ekonomisk 

 förlust, börjat uppstå äfven i Norge hos landtmän och trädgårds- 

 odlare. Författaren hyser äfven han den ofta uttalade åsikten, 

 att ju mer man får ögonen öppna angående betydelsen af en 

 sådan kännedom, ju mer kommer man att inse behofvet af råd 

 och vägledning för upptagandet af kampen mot »otyget», istället 

 för att hopplöst och med slö likgiltighet låta fienderna obestridt 

 behålla fältet ; samt att ju intensivare jordbruket kommer att drif- 

 vas, desto nödvändigare skall det för landtmannen blifva att vara 

 på sin vakt och att i tid begagna sig af de medel, som kunna 

 stå till buds, för att minska den ekonomiska förlust, som åstad- 

 kommes genom skadeinsekter och växtsjukdomar, till den minsta 

 möjliga. 



Författaren framhåller äfven det stora behofvet af en landt- 

 bruksvetenskaplig försöksstation, där nödvändiga undersökningar 

 och försök angående verkningarna af de medel, som föreslås till 

 användning mot skadeinsekterna, kunna verkställas, då man för 

 närvarande är nästan uteslutande hänvisad till de erfarenheter, 

 som gjorts i utlandet, där förhållandena i många afseenden äro 

 olika våra. 



Sädesknäpparens larver hafva äfven i Norge gjort skada på 

 brodden af korn och hafre, men afkomman efter en annan art, 

 metallfärgade knäpparen \Corymbites (Elater) y^neus L.] har 

 äfven visat sig vara ett skadedjur, och prof på larven hade er- 

 hållits från Kristianssund. Författaren har funnit, att denna 

 larv borrar sig in i potatisknölarna på samma sätt som sädes- 

 knäpparens. 



Ett längre omnämnande ägnas nu, liksom i en föregående 

 berättelse ett slags hoppstjärt (Lipura Armata), hvilken uppträdt 

 talrikt och vanligen haft sitt tillhåll inuti de sådda och mältade 

 kornen af hafre och korn. Tillsammans med detta djur har man 



6 



