242 ENTOMOLOGISK TIDSKRIFT 1893. 



åkrar och renar allmänna blommor, voro angripna af maskar, 

 hvilka man befarade äfven kimde blifva skadliga för ra])sen. Vid 

 undersökning af det sända befanns, att blomkorgarna voro på så 

 sätt missbildade, att de antagit en turbanliknande form. 1 deras 

 botten påträffades antingen gulhvita fluglarver eller ock svarta^ 

 tunnlika puppor, till ett antal af ända till tio i en enda blom- 

 korg. Då ur sådana puppor sedermera utkläckts flugor, hvari- 

 genom arten kunnat bestämmas, kan det kanske vara lämpligt 

 att här något närmare beskrifva larverna, emedan detta, så vidt 

 jag vet, ej ägt rum förut, åtminstone icke i svenska arbeten. 



Larven gulaktigt h vit, tämligen tjock, trind, andrörens 

 utstående mynningar på första kroppsringen försedda med fem 

 vårtlika utväxter. På sista kroppsringen äro de utstående traké- 

 mynningarna försedda med tre lameller. I främre kanten af 

 kroppsringarna löpa flera oregelbundna tvärrader af mycket små, 

 svarta, något borstliknande punkter. Sugapparaten som vanligt 

 klufven och svart. Längd 4 mm. 



Puppan aflångt oval, svart, glänsande, tätt besatt med tvär- 

 skrynkior och streck. Längd omkr. 3 mm. 



Höstgenerationens utvecklingstid torde infalla i augusti månad, 

 åtminstone var fallet så på Gotland år 1893. Enligt Zetterstedt 

 förekommer en första generation på våren, men hvad dennas 

 larver lefva på för växter uppgifves ej. De flugor, jag fick ut- 

 kläckta i augusti, lefde i fångenskapen ända in i oktober och 

 synes det mig därför troligt, att de öfvervintra ute i det fria. 

 Kanske det kunnat vara öfvervintrande flugor, som Z. funnit i juni. 

 De växter, på hvilka larverna vistas under eftersommaren, näm- 

 ligen tistel, kardborre och gul mjölktistel, blomma ej så tidigt, 

 att larver kunna lefva i deras blomkorgar redan i maj, utan 

 måste de uppehålla sig på andra växter, ifall de verkligen då 

 finnas till. 



Åtminstone en art af det stora släktet Tepkritis kan betrak- 

 tas som skadedjur, nämligen T. Arnica:, Lin., hvilken under sin 

 utveckling lärer lefva inuti samt förstöra blomhufvudena på medi- 

 cinalväxten Arnica Montana. 



Sven Lampa. 



