386 GYüLA V. HALAVÄTS (HO) 



(35.) 1898. LÖRENTHEY L: Palaeontologiai tanulmänyok a härm .dkori räkok köreböl. 



Paläont. Stud. üb. tert. Decap. (Math, et teriii. tud. közleni. Bd. XXVIl. 



No. "1. bezw. Math, und Naturw. Ber. aus Ungarn, Bd. XXII.) 

 (30.) 1899. BÖGKH H. : Nagymaros környekenek földtani viszonyai. Geol. Verb, der 



Umgeb. V. Nagymaros. (A m. kir. földt. int. evk. XIII. und Mitt. a. d. 



Jahr. d. kgl. ung. geol. Reichsanst. Bd. XIII.) 

 (37.) 1899. Papp K. : Eies kavicsok (Dreikanterek) Magyarorszag hajdani pusztäin. 



Dreikanter auf den einstigen Steppen Ungarns. (Földt. Közl. Bd. XXIX. 



S. 135. u. 193.) 

 (38.) 11(00. Erdös L. : Uj Pyrula faj Pomäz fintalabb harmadkori üledekeiböl. Eine 



neue Pyrula-Spezies aus den jüngeren Tertiärschichten von Pomäz 



(Földt. Közl. Bd. XXX. S. 261 u. 296.) 

 (39.) 1902. Halaväts Gy. : Budapest es Teteny videke. (Magyar, a magy. kor. orsz. 



reszl. földt. terkep. 16. z., XX. r. j. lap.) — Umgeb. v. Budapest und 



Teteny. (Erläut. z. geol. Karte, d. ungar. Krone, Zon. 16. Kol. XX.) 

 (40.) 1902. ScHAFARZiK F. : Budapest es Szt.-Endre videke. (Magyar, a magy. kor. 



orsz. reszl. földt. terk. 15. z., XX. rov. j. Lip.) — Umgeb. v. Budapest 



und Szentendre. (Erläut. z. geol. Karte d. Land. d. ungar. Krone, Zon. 15, 



Kol. XX.) 

 (41.) 19U2. LÖRENTHEY I. : Die pannouische Fauna von Budapest. (Palaeontographica, 



Bd. XLVIII. pag. 137.) 

 (42.) 1902. Gorjanovic-Kramberger K. : Paleoichthyologiai adatok. (A m. kir. földt. 



int. evk. XIV. k. 1. 1.) — Palaeoichthyologische Beiträge. (Mitt. a. d. 



Jahrb. d. kgl. ung. geol. Reichsanst. Bd. XIV.) 

 (43.) 1903. ScHAFARZiK F. : Budapest III. Fögyüjtöcsatornäjänak földtani szelvenye. 



Über d. geol. Profil des III. Hauptsammelkanales in Budapest. (Földt. 



Közl. Bd. XXXIII. S. 45. bezw. 165.) 



