LAMPA: BERÄTTELSE TILL LANDTBRUKSSTYRELSEN 1895. 35 
Man kan därför binda ringar af bomull eller något annat mjukt 
ämne omkring trädstammen helt nära marken, hvilket kommer 
att utgöra ett hinder, som larverna under sin vandring ej gärna 
pläga ôfverskrida, utan intaga de sitt vinterkvarter under det- 
samma. Om dessa mjuka ringar sedermera längre fram på 
hösten eller tidigt följande vår borttagas, blir det en lätt sak att 
därvid döda de skadedjur, som där beredt sitt vinterkvarter. 
| Ett verksamt utrotningsmedel är dessutom, att uppsamla 
den skadade frukten sedan den fallit till marken och förvara 
den i bleckkärl med lock, sä att larverna ej kunna undkomma. 
Larven lämnar vanligen frukten så snart hon befinner sig på 
marken, hvarför alla nedfallna äpplen böra upplockas så fort 
som möjligt. Under blåsväder är det därför angeläget att ofta 
besöka trädgården för sagda ändamål. Under lugnt väder sker 
vanligen den ymnigaste fruktfällningen nattetid, och man bör för 
den skull om aftnarna gifva träden en lindrig stöt, för att där- 
igenom få de äpplen att redan då nedfalla, som eljest komma 
att göra detta den följande natten. Alla maskstungna äpplen, 
som rman ser på träden, böra genast afplockas och bortskaffas. 
Om man varsnar små blågråaktiga fjärilar, som hafva en run- 
dad, metallskimrande ögonfläck på framvingarna, sitta på fönster- 
rutorna i fruktrummet, så böra dessa dödas innan de få tillfälle 
komma ut i det fria. 
Förfrågningar rörande medel mot ofvannämnda skadedjur 
hafva ingått endast från professor V. NORDLING, Mellansjö, 
Knifsta. 
Rörande en annan skadeinsekt, nämligen krusbärsmottet 
(Zophodia Convolutella He.), hvars larv lefver inuti omogna 
krusbär, hafva äfven förfrågningar inkommit. Trädgärdsmästaren 
G. B. STRANDBERG vid Getå skrifver därom: »Som här de sista 
två åren en för mig obekant insekt så förökat sig, att den hotar 
omintetgöra hela krusbärsskörden, tar jag mig friheten skicka 
några frukter innehållande larver.» 
Denna mottfjäril blef känd såsom inbyggare i Sverige först 
för få år sedan, men att den dock funnits en längre tid i lan- 
det är helt säkert, då äldre exemplar förvaras i riksmuseum, 
fastän de där länge stått obestämda. Måhända har dock arten 
invandrat från grannländerna i söder under en jämförelsevis 
