114 ENTOMOLOGISK TIDSKRIFT 1896. 
Jag anser det lika öfverflödigt som obefogadt att här i de- 
talj utveckla innehållet i dessa äldre uppsatser, då de ej med 
visshet kunna sägas falla inom ramen för denna uppsats, utan 
öfvergår till behandlingen af de Collembola-arter, hvilka bevis- 
ligen uppträda under ofvan antydda säregna förhållanden, och 
beledsagar hvarje form med anteckningar, grundade dels på 
notiser, som under tidernas lopp varit synliga 1 den collembo- 
logiska litteraturen, dels på privata meddelanden och egna iakt- 
tagelser. 
Släktet Entomobrya RONDANI. 
Mesonotum ej framskjutande öfver hufvudets nackdel. — 
Det fjärde abdominalsegmentet 3 eller 4 gånger så långt som 
det tredje. — Antenner längre än halfva kroppen. — Oceller 
16, 8 på hvardera sidan af hufvudet. — Hoppgaffelns ändseg- 
ment litet. — Fjäll saknas. 
Entomobrya nivalis (LINNÉ). 
Gul, med mer eller mindre tydliga svarta tvärband a bal- 
segmentens bakkanter och en Y-formig fläck på hvardera sidan 
af det stora abdominalsegmentet. — Antennernas trenne yttre leder 
af samma längd. — Öfverklon beväpnad med 2 små tänder. — 
Hoppgaffelns ändsegment 2-tandadt. — Längd 1,5 mm. 
LINNÉ fann denna form på snö och gaf den med anledning 
däraf artnamnet zzvalis. Han yttrar sig i sin Fauna Suecica 
om dess lefnadssätt sålunda: »Habitat hyeme gregatim in ipsa 
nive, cursitans agilissime, ni liquescat nix, qua perit». 
Nagot senare, ar 1788, omtalas den i Beobachtungen und 
Entdeckungen aus der Naturkunde von der Gesellschaft Natur- 
forschender Freunde zu Berlin (Bd. 2. p. 127) i en uppsats 
med titeln Winterbelustigungen af Baron v. WULFEN. Förfat- 
taren fann den på snön 1 närheten af Klagenfurt och yttrar 
2 
