ERIKSSON: HURU ÖFVERVINTRA BLADLÖSSEN. 169 
Skulle man häraf sluta, så borde man misstänka de uti 
jorden nedstuckna hvitrotsstrabitarna såsom ursprunget till de 
talrika bladlössen uti ofvanbeskrifna skåp III. För egen del kan 
jag dock ej undgå anse såsom sannolikare, att dessa härstam- 
made från försökskärlets jord, från uti denna jord nedbäddade 
ägg, och detta icke så mycket af det skäl, att de nedstuckna 
stråbitarna voro både få och små, utan fastmera därför att, om 
ursprunget vore att söka uti å dessa stråbitar afsatta ägg, man 
väl kan äga skäl att fråga, hvarför ej äfven hafrekornen hållit 
dylika ägg à sig afsatta. Ar så fallet, att bladlössen på hösten 
afsätta sina vinterägg på strån, så borde de väl, tycker man, afsätta 
dylika äfven å ax och vippor. Spår af på sådant sätt uppkomna 
bladlöss stodo dock ej att upptäcka uti skåp II. 
Jag har med det här anförda velat fästa hrr entomologers 
uppmärksamhet vid frågan, och därmed tillika hafva framhållit, 
hurusom de metodiska anordningar, som förekommo i dessa 
försök, torde kunna med fördel användas äfven för lösningen af 
entomologiska spörsmål. 
Experimentalfältet den 25 april 1896. 
| Jakob Eriksson. 
~ 
