32 ENTOMOLOGISK TIDSKRIFT 1897. 
former, som de här i fråga varande, är af synnerligen stort gagn 
för vinnande af Ofverskadlighet vid undersökningen. — Syftet 
med denna uppsats är, att i någon mån söka fylla denna brist 
genom att uppställa en parallel mellan de båda arterna. För 
att åt en framställning af detta slag vinna största möjliga full- 
ständighet, har jag helt naturligt 1 densamma mast upptaga mångt 
och mycket, som förut publicerats. Jag hoppas emellertid genom 
mina undersökningar hafva kommit därhän, att jag i alla hän- 
delser kan framställa en och annan ny synpunkt och därjämte 
rätta några verkliga misstag. 
Redan på äggstadiet förete de båda frostfjärilarterna högst 
väsentliga olikheter. Detta utvecklingsstadium är ett af dem, som 
hos fjärilarna i allmänhet förtjäna att studeras långt uppmärk- 
sammare, än hittills varit fallet — visserligen af ganska giltiga 
skäl, då undersökningsmaterialet ju ofta är mycket svåråtkomligt. 
Af brumatas ägg lämnas af SEPP en mycket litet sägande teck- 
ning, samt af E. HOFMANN i »Die Raupen der Gross-Schmetter- 
linge Europas» en knapphändig beskrifning. Doreatas ägg äro, 
så vidt jag kan finna, hittills ej beskrifna. Båda arternas ägg 
äro normalt fullt symmetriska i förhållande till ett plan, lagdt 
genom längdaxeln. Denna symmetri störes emellertid esomoftast 
af det sätt, på hvilket äggen af honorna anbringas på närings- 
växten. Då desamma äro dömda att utsättas för de växlingar 
af olika slag, som en hel vinter kan medföra, drager honan för- 
sorg om att så mycket som möjligt skydda dem, hvarför hon 
företrädesvis placerar äggen antingen bland på stammen växande 
lafvar, eller ock mellan knopparnas fjäll, eller i vecket mellan 
knoppen och den närbelägna stamdelen. I naturen finner man 
ofta ägg, som häraf tagit intryck, så att de blifvit till sitt yttre 
mer eller mindre deformerade genom pressning från omgifningarna. 
De fritt lagda äggen, fig. 7, äro hos båda arterna ungefär dub- 
belt så Jånga som breda, af mer eller mindre oval form, hvilken 
hos brumata är mera regelbunden, i det att båda »polerna» äro 
nästan lika rundade, den ena endast obetydligt bredare och något 
litet afplattad. Hos boreata däremot är den ena polen jämnt 
afrundad, den andra starkt tillplattad, nästan plan och dessutom 
betydligt bredare än den förra. Aggets omkrets ger härigenom 
intrycket af en något stympad ellips. — Båda arternas ägg hafva 
2 
