OM OPTR^DEN AF SKADEINSEKTER I TRvEPLANT- 

 NINGERNE PAA JyEDEREN 



skriver Hr. Forstmester Glöersen i »Landbrugstidende for Väst- 

 landet» 1888, n:o 5, p. 37 folgende: 



»Ny der Jaederen ^ren af at vœre naaet lœngst frem i vört 

 Land i Henseende til kunstige Skovanlaeg, maa det ogsaa i til- 

 svarende Grad lide under disse Plantningers Fölgesvende: de 

 skadeiige Trae-Insekter og de skadelige Trae-Soppe. Dette er dog 

 ikke saaledes at forstaa, at Insekterne og Soppene er nye Gjaester 

 her i Landet; tvertimod findes de noksom repr?esenterede i vore 

 naturlige Skove, men i disses uregelmœssige Trsebestand giver man 

 ikke saa nöie Agt paa dem som i de regelmsessige, plantede 

 Anlaeg, hvor hvert Trœ har sin bestemte Plads, og hvor endog 

 kun et eneste Traes Uddöen strax bemserkes. Da Forsommeren 

 (1887) var tör og varm, udvikledes Krybet lettere end vanligt; 

 Blad- og Barlus förekom i Maengde, ligesaa gjorde Oldenborrerne 

 en Del Skade i Sandn^es Planteskole. I flere af Skovanlaeggene 

 paa Jaederen optraadte Larven af den röde Barhveps [Lophyms 

 nifiis) som et i :ste Rangs Skadeinsekt, hvad hverken den eller 

 nogen anden Barhveps eliers er anseet for at vaere. Isaer i Trae- 

 plantningsselskabets Felt paa Njaaheien i Thime Herred anret- 

 tede den betydelig Skade. Som bekjendt angriber denne Larve 

 kun Furuarterne, fornemmelig Buskfuru og almindelig Furu; at 

 en hel Del af sidstnœvnte Trœart vistnok dör ud efter Insekt- 

 haerjingen har uden Tvivl sin Grund i, at de norske Furuer (men 

 ikke Buskfuruen) tidligere har lidt af Schutte (Furuens Barnesyg- 

 dom, der ytrer sig ved Naalenes Afifalden af sidste Aarsskud). 

 Ogsaa i Forstvaesenets Plantninger paa Myklebustad optraadte 

 Barhvepslarverne, men i langt ringere Mœngde, dog maaske som 



