52 ENTOMOl.OGISK TIDSKRIFT 1904. 



att så fort som möjligt få i gång arbetet i Bleking. Och för 

 att eventuellt kunna börja arbetet redan följande dag, sökte 

 jag upp K. J. Gustafsson i Långemåla samma afton för att 

 närmare komma öfverens om arbetet. 



Under min vistelse i Kalmar hade jag gjort uppköp af 

 åtskillig material. Viktigast var tjäran till bestrykandet af 

 äggsamlingarna. Md det föregående arbetet 1899 hade an- 

 vändts "black varnish". Då denna tjärsort af Sjöstedt fram- 

 hållits som den bästa, inköptes ett fat af denna sort, men då 

 den ställde sig tämligen d}!*, 36,30 kronor per fat, beslöt jag 

 äfvenledes på prof försöka med ett fat af s. k. gasverkstjära, 

 hv.ilken blott betingade ett pris af 15 kr. pr fat. Utom tjära 

 inköptes bleckpytsar, tjärborstar m. m. Allt hade sändts i 

 förväg till Spjutsbygd och skulle vara afhämtadt till Långe- 

 måla af Gustafsson. Vid besöket hos denne nämnda afton 

 fick jag veta, att allt var klart till arbete; tjäran etc. var kom- 

 men och ett 50-tal arbetare funnos att tillgå. Det beslöts där- 

 för, att bud skulle utgå till arbetarna följande morgon, att de 

 kl. 12 middagen skulle infinna sig i Bjurabygget till arbete. 



Den 28 april börjades således arbetet på allvar. Arbets- 

 styrkan fördelades på två lag, af hvilka det ena under C. A. 

 Petterssons ledning skulle granska nunnehärden i Bjurabyg- 

 get, det andra, hvars förman K. J. Gustafsson blef, fick i 

 uppdrag att genomgå Långemålaområdet på andra sidan Halla- 

 sjön. Då de emellertid nu alla voro samlade i Bjurabygget, 

 fingo de samtlige arbeta där under första dagen. Som» ett 

 synnerligen gynnsamt faktum må nämnas, att flertalet af 

 de antagna arbetarna hade varit med om arbetet 1899 under 

 SjöSTEDTS ledning. De kände således till huru äggsamlingarna 

 sågo ut och visste, hvar man borde söka dem. Någon un- 

 dervisning häruti behöfdes därför knappast; hufvudvikten var, 

 att det under arbetets gång sågs till, att inga murar eller ro- 

 sen blefvo förbigångna eller slarfvigt genomsökta. Arbetarne 

 fördelades nu i smärre partier, vanligtvis gingo de samlade 

 tre och tre, af hvilka då en hade i uppdrag att smörja. Ur- 

 sprungligen hade jag tänkt blott använda vuxet folk till arbe- 

 tet, enär det 1899 visade sig ofördelaktigt tillåta en mängd 

 mer eller mindre svårhandterliga pojkar deltaga i det- 



