\ TULLGREN: OM ETT NYTT SKADEDJUR PÂ JORDGUBBAR. 231 



på jordgubbar. Af stort intresse var således att få reda på 

 insekternas namn och något om deras lefnadssätt, hvarför jag tog 

 hem till Anstalten en mängd larver för uppfödning. De utpla- 

 cerades nu på några jordgubbsplantor i kruka och sjmtes 

 trifvas utmärkt väl. Redan omkring den -V,; började larverna 

 krypa ner i jorden för att öfvergå till puppa. Blott några få 

 cm. under jorden spunno de en 8 mm. lång oval kokong af 

 svartbrun färg, på ytan tätt belagd med jord- och gruspartik- 

 lar, till följd hvaraf kokongen var fullkomligt osynlig. Jag 

 väntade nu få se steklar framkomma under loppet af juli, då 

 det ju kunde antagas, denna art i likhet med flere andra stekel- 

 arter frambringade tvenne generationer om året, detta så mycket 

 mer, som sommaren var gynnsam och förpuppningen ju ägde 

 rum ganska tidigt. Emellertid väntade jag förgäfves, först 

 den 4 maj innevarande år visade sig de första steklarna. En 

 närmare granskning af djuren gaf vid handen, att de tillhörde 

 arten 



Blennocampa geniculata Steph. 



Arten, som jag för att konstatera riktigheten af min be- 

 stämning låtit granska af den framstående specialisten på såg- 

 steklar. Pastor Fr. Konow i Mecklenburg, är enligt denne iden- 

 tisk med Bl. altcniipcs Thoms. och Bl. confusa Knw. och är 

 ej att förväxla med Bl. geniculata (Htg) Thoms., h vilken nu- 

 mera föres till annat släkte, Monophadniis Htg. 



Beskrifning. Den fuUbildade stekeln är omkring 5 mm. 

 lång, till färgen helt och hållet glänsande svart med undantag 

 af de båda främre benparens knän och skenben, som äro mörkt 

 gråhvita. Vingarna äro tämligen mörka, svartgrå. I öfrigt 

 vill jag blott hänvisa till C. G. Thomson Hynienopteva Scan- 

 dinaviœ Tom. /, pag. 2i() och till Fr. W. Konow TcntJirediiii- 

 dœ EuropcŒ (Deutsche Entomol. Zeitschrift, Jahrg. 1890, p. 

 234 och 249). 



Larven är som nykläckt till färgen nästan hvit med ljus- 

 brunt hufvud. Hela ryggen är besatt med små utväxter, ord- 

 nade i dubbla rader, transversellt å hvarje kroppsring. Hvarje 

 utväxt (tagg) var delad i tvenne korta, liklånga, i spetsarna 



