54 ENTOMOLOGISK TIDSKRIFl' I905. 



att resultatet bief godt, men jag anser saken \-ärd upprepade 

 försök. Det är ju ej omöjligt, att en för insekterna vidrig 

 lukt afhåller dem från besök för äggläggning. 



Såväl de vackert gröna ekvecklarna {Torf rix vinda/ta 

 L.), h\'ilka i flera år aflöfvade ekarna på Djurgården, som de 

 hvita, svartprickiga spinnmalarna (Hvpo/iojnritfa), hvilka 

 många år å rad härjat slån- m. fl. buskar och öfverspunnit 

 dem med sina gråa och fula nät, hafva ej nu på t\'å års tid 

 visat sig i någon m\^ckenhet i Stockholms omgifningar. 



En så vidt man vet såsom skadedjur okänd stekel har i 

 år uppenbarat sig vid Mälsåker å Ytterselö i Mälaren. Dess 

 namn är apelmärgstekeln {Taxoiius glabrahis Fall.), och 

 larven lefde i toppskotten af apelplantor i en trädskola, hvilkas 

 märg han åt ur, så att det bildades en ihålig gång i skotten. 

 Härom mera å annat ställe. 



Krusbärstekeln {Ncniatits ribcsii Scop.) har härjat på 

 rätt många håll, som det synes denna gång mest på hösten. 

 Uppgift härom har lämnats af länsträdgårdsmästaren G. H. 

 Gustafsson, Bro, Borlänge i Kopparbergs län, den nordligaste 

 plats man hittills, så vidt jag vet, observerat skadedjuren 

 i sådan mängd, att härjning förekommit. 



I Kronobergs län hafva larverna varit allmänna och af- 

 löfvat krusbärbuskarna, där intet medel begagnats. De hafva 

 lätt kunnat dödas genom besprutning med kejsargrönt eller salt- 

 vatten (Pettersson, Vexiö). 



Löjtnant C. Luitropf, Singö i Östhammars skärgård, 

 omtalar, att han hade mycket krusbärmask 1903, och att 

 den uppträdde i två repriser nämligen den 20 juli och åter 

 den 1 1 september, då larverna ännu voro små och bortploc- 

 kades, så godt ske kunde. I år ströddes koksalt på jorden 

 omkring buskarna enligt en hisingebos råd, och larverna visade 

 sig blott på några få kvistar. — Om det var saltet eller plock- 

 ningen föregående år som åstadkom denna goda verkan, 

 kunde ej afgöras. Det syntes dock märkvärdigt, att gran- 

 narna, som äfven bortplockade larver 1903, ändock fingo härj- 

 ning 1904. Kanske de plockade mindre omsorgsfullt eller 

 för sent. I Brottbytrakten hafva larverna äfven härjat på 

 flera ställen. För öfrigt hafva de enligt hit komna underrät- 



