158 ENTOMOLOGISK TIDSKRIFT 1905. 



trädens smala långa rotskott och mörkgröna buskar, hvilkas rika 

 bladverk sträcka sig ut ötver knähöga örter. 



Här träffa vi för första gången verklig humus, en svart jord, 

 ur hvilken växterna lifskraftigt uppspira. 



Denna växtformations namn, blandskog, (Mischwald) härrör 

 sig däråt, att dessa skogar i hela sin utsträckning uppvisa ett icke 

 ringa antal stäpptyper, synnerligast akacior och andra, under det 

 att vissa andra träd äro för densamma egendomliga. 



Här ofvan möter oss bärgets fruktbaraste zon, det s. k. ■»kul- 

 turlandet», med en medeltemperatur af 13 — 20°, den förra, lägsta, 

 under juli-aug., den senare under februari, och med ett absolut 

 maximum af 30,5 och ett minimum af 7,5°. 



Denna gördel, inom hvilken infödingarnes hyddor och egent- 

 liga odlingar äro belägna, synes förr ha varit betäckt af skog, hvaraf 

 rester här och hvar kvarstå i mindre odlade delar, där de nå en 

 tropisk skönhet och yppighet, som för öfrigt är utan motsvarighet 

 på Kilimandscharo. 



Utan att växa så tätt tillsammans som i den ofvan varande 

 » gördelskogen >^ äro träden här vida högre och kraftigare, kronorna 

 sammanbindas af lianbryggor, under det att akacior och andra 

 stäpptyper alldeles försvunnit. Här och hvar synas enstaka träd 

 eller trädgrupper, som skonats vid odlingen, ofta på uppskjutande 

 åsar och kullar, för att, som nämndt, på enstaka områden bilda 

 verkliga skogspartier. Utom dessa spridda träd och skogsbestånd 

 synes inom denna zon så godt som intet återstå af den ursprung- 

 liga vegetation, som före det åkerbrukande folkets invandring här 

 betäckte bärget. Nästan alla växtformationer spira upp ur en för 

 kortare eller längre tid tillbaka odlad mark, och då de infödde i 

 regel ej förstå att göda jorden utan idka växelbruk, vandra de 

 omkring, uppodlande ena året ett stycke land här, under ett an- 

 nat där. Sålunda anträffas vid marscher områden, som varit odlade 

 för kanske ett tjUgutal år sedan, andra för blott några få. Bland 

 förnämsta kulturväxter kunna nämnas bananer, sötpotatis, majs, bö- 

 nor och jam. 



Ofvan denna kulturzon möta vi mellan 17 — 1900 till 2600 — 

 3000 meter åter ett skogsband, benämndt »^ö;'^^/sÅ'0^^«». Tempe- 

 raturen är här lägre och stiger sällan öfver 20 , om nätterna ned- 

 gående till -]- 4 — 5 , och stundom ända till fryspunkten. Neder- 

 börden är rikare och jordytan aldrig uttorkad. Samma vegetations- 

 bild med böljande bladmassor och svällande gröna gräsmattor härskar 

 öfver hufvud taget året om. 



Karaktäristiskt för denna gördelskog är, att den från marken 

 upp till de öfre kronorna visar ett oafbrutet bladverk, som ej blott 

 förhindrar all genomblick, utan äfven nästan fullständigt döljer alla 

 grenar och stammar. Då man närmar sig gördelskogens öfre gräns 



