I90 ENTOMOLOGISK TIDSKRIFT 1905. 



larverna eller de outvecklade insekterna, som äro myrliknande, och 

 det kan till och med vara förhållandet, att ett tidigare stadium 

 liknar en myrart, ett äldre en annan. Föredragaren hade på Gotska 

 Sandön och på Fårön särskildt ingående studerat förhållandet mellan 

 en synnerligen myrliknande högre skinnbagge, Alydiis calcarattts 

 L., och dels den vanliga stackmyran, dels andra mindre myrarter. 

 Härvid hade han genom experiment lyckats fastslå, att skinnbaggen, 

 som lefde på klöfverblad, höll sig bestämdt afskild från den förra 

 mot honom mycket fientliga myrarten. 



De myrmecophila insekterna visa ofta rätt stor likhet med 

 värdmyran. I regeln åsyftar deras förklädnad att bedraga myrorna, 

 med andra ord att komma myrorna att tro, att de äro varelser af 

 deras egen art, och ej främmande insekter. Hos myrmecophi- 

 lerna händer det stundom, att ätven en del arters larver visa så frap- 

 pant likhet med myrornas egna larver, att myrorna själfva ej upp- 

 täcka sveket utan vårda dessa fientliga larver lika väl som sina egna. 



Det är i regeln ganska lätt att påvisa det biologiska ända- 

 målet med maskeringen. Däremot känna vi så godt som intet om 

 själfva fenomenets natur. Genom jämförelse med vissa högre djur- 

 arter, t. ex. flundror, kameleonter, bläckfiskar m. fl., som genast 

 eller på relativt kort tid tillpassa sig efter omgifningen, sökte före- 

 dragaren visa, att den tillpassning efter andra djur, som benämnes 

 mimicry, först uppkommit på grund af förnimmelse och därefter 

 inträffande reaktion. Man måste därvid tänka sig, att de vuxnas 

 intryck återverkat på afkomman redan i det tidigaste stadiet, ägget. 

 Under de stora tidsperioderna hade det så småningom gått därhän, 

 att de fått myrliknande utseende. 



Till belysning af föredraget visades talrika myrliknande 

 insekter. 



I sammanhang härmed yttrade sig assistenten Tullgren, 

 som talade om mjTliknande spindlar, och professor Aurivil- 

 Lius, som anförde ex. på intressanta myrliknande insekter 

 och liksom föredragaren framhöll svårigheten att förklara 

 fenomenet genom naturligt urval. Häradshöfding Hultgren 

 framhöll, att man måste gå mycket långt tillbaka i de geolo- 

 giska tidsperioderna för att finna förklaring på så stora för- 

 ändringar hos vissa insekter, som gjort dem till det yttre 

 myrliknande. 



Dagens andra föredrag hölls af byråchefen J. Meves och 

 handlade »om tallspinnarhärjningen». Följande sammanfatt- 

 ning häraf har benäget lämnats af föredraganden: 



