212 ENTOMOLOGISK TIDSKRIFT 1905. 



som till en början ensam utför allt arbete, bygger boet och matar larverna. 

 Först framkomma endast arbetare, sedermera mot hösten äfven hanar och 

 honor. Pä senhösten dö hanarne och arbetarne, men de befruktade honorna 

 uppsöka något skyddadt ställe för att öfvervintra. 



Föda: De utbildade getingarne lefva af söta vätskor, som de uppsuga 

 i blommor, på trädstammar och frukter m. m. Till föda åt larverna infånga 

 de andra insekter, som de söndertugga och sedan i form af en gröt lämna åt 

 arverna. De flesta fånga för detta ändamål flugor, men bålgetingen ofta det 

 tama biet. 



Bobyggnaden: Boen byggas af fint söndertuggad trämassa, som 

 formas till tunna blad eller hinnor. Boen bestå antingen endast af en kaka 

 med celler eller dessutom äfven af ett hölje, som omsluter kakorna. Kakorna 

 sitta ej lodrätt såsom hos biet utan vågrätt; hvarje kaka beslår endast af ett 

 lager sexkantiga celler; cellernas öppning vetter nedåt och larverna hänga 

 alltså i cellerna med hufvudet nedåt. Alla cellerna äro afsedda för larver och 

 inga för magasinering af föda. När lars'en är fullväxt spinner den före sin 

 förpuppning ett kuUrigt lock öfver cellens mynning. Boens olikhet hos våra 

 svenska arter framgår bäst af följande 



öfversikt af bobyggnaden . 



I. Cellkakan fritt upphängd (vid en gren, sten eller dylikt) utan hölje. 



Po Ii s te s g alliais. 



II. Cellkakorna inneslutna i ett hölje. 



A. Boet fritt hängande under ett tak eller vid en gren. Boen byggda 

 af grå trämassa; ämnet härtill tages från gärdesgårdar, omålade hus- 

 väggar, gamla stubbar o. s. v. Höljet består af sammanhängande, 

 koncentriska lager. 



a. Boets mynning ofta förlängd såsom halsen på en flaska. 



Vespa media 

 ß. Boets mynning ej förlängd, bildar blott ett hål på undre sidan. 



V. silvcstris och saxonica. 



B. Boet hvilar i en hålighet (i jorden, i en ihålig stam eller dylikt). 

 «. Höljet består af stora, med hvarandra förbundna, buckliga fjäll. 



1. Cellerna mycket stora, 10 mm. i genomskärning. 



Vespa crabro. 



2. Cellerna mindre, ej mer än 7 mm. i genomskärning. 



a. Höljet grått till färgen. Vespa germanica. 



b. Höljet gult, myckel skört. V^espa vulgaris, 

 ß. Boet är grått, och höljet består ej af buckliga fjäll. 



Vespa ruf a. 



Fiender: Oaktadt honornas och arbetarnes fruktansvärda gadd (ha- 

 narne äro naturligtvis ofarliga) äga getingarne flere fiender, som lefva på deras 

 bekostnad. Dessa fiender kunna indelas sålunda: 



