11 



Maj, stmminea senere. Men det letteste er at klække dem, 

 især obsoleta, der er en glimrende Flyver og derfor van- 

 skelig at tage med Net. Og at begge Arter er alminde- 

 lige, tvivler jeg ikke om; er man først blevet opmærksom 

 paa dem, finder man dem allevegne, — om Dagen kan 

 man tydeligt sé deres Spor: det ejendommelige Gnav i 

 Randen af Bladene. 



Der er naturligvis ogsaa andre Larver, der lever paa 

 Bladene af Tagrør. Muligvis er dette Tilfældet med den 

 før omtalte Henninia cribralis Hb., sikkert er det f. Eks. 

 for Qastropacha potatoria's, Vedkommende. Men de lever 

 ogsaa paa andre Planter og er derfor ikke ubetinget 

 „Tagrør-Dyr". Og medens vi leder efter disse Larver, maa 

 vi ikke glemme ogsaa at tænke paa Arsilonche albovenosa 

 Goelze; den er fundet i „Sydskandinavien" og vil for- 

 haabentlig inden mange Aar ogsaa blive fundet hos os! 



4. Den sidste Gruppe Phmgmites-Dyr, som skal omtales, 

 er den, hvis Larver lever inden i Stænglerne af Tagrør. 

 En mere intim Forbindelse mellem en Sommerfugl og en 

 Plante kan dog næppe tænkes. Larverne af disse Dyr er 

 sikkert ikke nemme at have med at gøre; det vil utvivl- 

 somt vise sig saa godt som umuligt at klække dem. 

 Derimod skulde Pupperne jo kunne findes, idet vist nok 

 alle Arterne forpupper sig inden i Stænglerne. Dette er 

 et Felt, jeg har dyrket meget lidt, men som der sikkert 

 kan gøres meget ud af. Vanskeligheden ligger naturligvis 

 i at finde de beboede Rør. Ifølge tyske Forfattere*) kan 

 en enkelt Art, Senta mantima Fausch., uden større Van- 

 skelighed findes i „Rohrstoppeln". Et andet Kendetegn 

 skal være, at Planterne visner i Toppen. Dette sidste har 

 jeg iagttaget i ganske enkelte Tilfælde, og jeg har saa 

 ogsaa fundet Planten angrebet; men det har altid været 



*) f. Eks. Spuler: Op. cit. I S. 219, 1ste Sp.; Berge: Sclimetter- 

 lingsbuch, 8' Aufl. S. 118, 2den Sp.; Blaschke: Die Raupen 

 Europas S. 3. 



