ňiijii ipioznámiky "všeobeicné a několik málo spolehlivých úďajú star- 

 ších. Je tudíž přircizeinioi, že výčet loikaht diaileiko není úplným a že 

 mnoho a mnoho dlužno doiplmiti. Ale jest již naším če:ským zlozvy- 

 keimi, že sbírámie ma starých, 0'sivědčených mísitech a nehledáme lo~ 

 kalit noivých a že věnujiemié výzkumu krajin s méně.pííhcďnými spo- 

 jením malou poizioirnost; tím se vysvětluje, že z celé řady míst a 

 kriaijiin v Cechách, na Moravě i jinde není nám mín'Oho známo. 



Sniaid tyto řádky budou -působiti i v tomto směru. 



Sledujeme-M geoilog.iokoiu histotriii 'Obiasiti republiky českosloven- 

 ské, shledáme, že celkem jsou zde dva typy územní: území staré, 

 variscinsiké, zaujimíaijící Cechy a kus Mctravy a území východ- 

 ní, karpatské, zaiujímající Slovensko, úziemií, původu daleko cel- 

 kem mladšího, kdiei Cvijič zjistil (v jižní části, v Transsylvanských 

 Alpách), že ii v dobách nieljimladších ďály se zniaičné otřesy, zrušivší 

 nebiO' zdvihnuvší mniohonásicibině pliiocénní i diluviální terassy. 



Qeologiiidká histoTie má ovšem vliv i nia výislkyt fauny. V dobách 

 trciérlníoh knasci, kteří v kaenoizo-iku již velmi silně byli zastiouipeni, 

 rozšířilli se asi v tehdejším míruém a příznivém klimiatu diaikko na 

 sever. Slediujeme-h palaeontologiíckou hypothetiickou vývojoivou ra- 

 diu fcrlasců, .siestavenoiu dle fossilnách zbytků, tu vidímie, že snad 

 někdy ve Sípodním Liiasu cidštěipilii se Buprestidae )Slp'olu s Elateridy 

 0'd velké hypoithetické skuipdny Protopolyphagů. Jich vývoj vzesttu- 

 puje v doggeru i malmu, době, kdy dlei všeho odštěpili se cd Elate- 

 ridů Eucnemidi a Troscidl. Z křMy známe málo, hlavně následkem 

 nevhodnosti íosisilisujících hmot. Celkem ale vidíme, že v době pří- 

 tomrté skuipinia tato, rialezši v klmatu retentních tropů své optimum 

 vegetaiční, spěiíe k maximu syého vývojie. 



Je'r-li uvedená geologická hiistorie podkladu u jiných skupÍTi, 

 na př. u nosatců a střevlíků, krajné důležiitou, následkem zvlášt- 

 ních ipomérů ustupuje zde až do druhé řady. Klima doby terdéirm', 

 Mavně starší, byloi vývoji knai?iců veilmi příznívo. , 



iPlo'Ziději však, v miliadšími terciéru, v rtiiiocétiu a pJiocénu, nastá- 

 valo istále zřejměijiší ochlazování klímatu, jež jsouc původně ti^opické- 

 ho rázu naibývalo chlairakteru méiďitcirriainuíhoi. Zdá, se, ž© tehídy měli 

 isme na území našem druhů mnoho. 



Konečně všalk přišla doha diluviální a přinesla kardinální změ- 

 nu klimatu. Nlsistato ochlazemií, zaledinění, oiznaóené oo doba, lépe do- 



29 



