cláiikN a konce třctilio ison ii samce tmaxohnCdc, kdežto u samice 

 jen čkinck poslední. 



Ještě uápadiieji vystupuji tyto rozdíly u /:'. grisea L. v souvis- 

 losti .se zjevem známým u Kástupcťi iirivcb řadu hmyz-,] a zejména 

 u motýlu podrobněji studovaným. 



Shledal jsem totiž, že živočichové, kteií dokonávali svo.ii pro- 

 měnu koncem srpna a počátkem září letošního roku'') za velmi ne- 

 přízni^ého počasí a nizké teploty, byli temněji zbarvoni než generace 

 předchozí, dokončivší proměnu koncem června a počátkem čer- 

 vence. Toto odchylné zbarveni bylo mnohem nápadnější u samců 

 (tykadla celá téměř úplně černá, nohy velmi tmavé, corium sytčji 

 červené a černá skvrna na membráně větší než obyčejně) než u sa- 

 mic, jež byly jen o málo tmavěji zbar\eny než samice předchozí 

 generace. 



Tato dosud zjištěná fakta nedovolují mi posouditi, zda jde zde 

 o skutečný saisonní dimorfism t. j. zda stříuají se každý rok pra- 

 videlně dle roční doby generace světleji a temněji zbarvené či zda 

 .ide o pouhý náběh k saisonnímu dimorflsmu t. j. o výjimečný pří- 

 pad způsobený zcela nahodilými nepříznivými poměry, za nichž 

 živočichové svou proměnu dokonávali. Nás zajímá zatím ten zjev. 

 že rozdíly pohlavní jeví se také tím, že t r v a 1 á poměrně n í z-- 

 k á teplota vyvolá tmavší a b e r r a n t n í zbarvení 

 m n o h e m snáze u samců než n sami c*). 



*) Místo pozorování: Babice u Říčan. 



*) O. M. Keufcr {Hcmipterologische Spekulationen II. — Die Gesetz- 

 massigkeit im Abandem der Zeichnnng bei Hemipteren (besonders Capsiden) und 

 ihre BcdcutiiníT fiir die Systematilv. — Festschrif fur Palmén. Nr. 2. — Hel- 

 singfors 1905) uvádí na základě prací jiných autorů jako přiklad saisonniho di- 

 morfisnui ploštíc nčktcré druhy rodu Stenodema (čel. Capsidae: tmavší variety 

 na podzim, světlejší na jaře). Dále uvádí řadu rodů a druhij téže čeledi vý- 

 značných sexuálním dimorfismem (samci tmavši než samice.) Vzhledem k tomu, 

 že poslední stadia larválni a imaga, jakož i tvary f>nogenetícky mladší jsou 

 u této čeledi zpravidla tmavší, vykládá R e u t e r tento sklon samců k melanismu 

 jako samčí pracponderaci. V našem případě nelze výkladu toho dobře užíti, po- 

 něvadž zbarveni některých částí těla, zejména tykadel a konce chodidel, jest 

 u nymph jmenovaných dvou druhů podč. Acanthorominae celkem tmavši než 

 u imaga, kterýžto zjev souvisí, jak se zdá, s tím, že pigmentu nepřibývá tou 

 měrou jak tělo roste. 



8 



