3 
tvingende Grunde vælge Zoologien til Brodstudium, hvis 
man vil frem her i Landet. Det er forstaaeligt, at I. C. 
Nielsens Familie havde store Betznkeligheder ved at lade 
Sonnen folge sine Interesser. — Saavidt jeg har forstaaet 
afdøde Konservator Schlick havde Faderen, Sygehuslege 
R. Nielsen, Hillerød henvendt sig til forskellige blandt 
andre ogsaa til ham, for at forhøre sig om Udsigterne 
for Zoologer. Schlick havde, som rimeligt var, givet Faderen 
ret nedslaaende Besked. Dette "passede sikkert godt til 
den Mening, som Familien alt i Forvejen havde dannet 
sig, at Zoologien ikke var noget, man kunde leve af, 
mens Jura var noget, der nok kunde føde sin Mand. 
Men da det økonomiske ingen Rolle spillede for I. C. 
Nielsen og hans Familie, er det alligevel ubegribeligt, 
at Planerne om Brodstudiet sejrede, og at I. C. Nielsen 
tog sin juridiske Embedseksamen. Faget morede ham ikke, 
og jeg er nærmest tilbøjelig til at tro, at Get udelukkende 
var af Pietetshensyn overfor Faderen, at han fuldendte 
Studierne. 
Men samtidig med, at han studerede Jura, drev han 
ufortrødent sine Studier i Naturen. Først og fremmest 
vedblev han at sysle med Gravehvepsene, men han fik 
ogsaa Lejlighed til at hellige Bierne sin Opmærksomhed, 
og der fremkom fra hans Haand i Vid. Medd. fra Dansk 
Nat Tor 1902 et Arbejde: Biologiske Studien over 
danskeremlise Bier 02 deres Snyltere, alter et Ar- 
bejde, der rummer en Masse nye lagttagelser. Ogsaa paa 
andre Omraader (Bladhvepsegaller, Marvpletter 6. m. a.) 
har hans Arbejde i disse Aar baaret Frugt i Form af 
mange Nyiagttagelser, publicerede i danske og tyske 
Tidsskrifter. : 
I Sommeren 1903 opdagede I. C. Nielsen under et 
Besøg i Tisvilde det senere saa berømte Pilehegn langs 
Vejen til Helene Grav. Han fik her Øje for hvilken Rolle 
Snylterne spiller i Kampen mellem Planter og Insekter 
og kommer derved ind paa Undersøgelser over Snylte- 
fluerne. Den Bane, han saaledes. var ledet ind paa, 
