156 
indsamles og anbringes tæt op til denne Mur eller, hvis 
denne ikke findes, tæt op til Straaknæet. Naar tilstrække- 
ligt Foder, der bestaar af en temmelig løs Blanding Blom- 
sterstøv og Honning, er indbaaret, lægges et Æg paa 
Massen, og Cellen tilmures med et 4—1 mm tykt Laag, 
der er dannet af Ler og en papiragtig Substans, der rime- 
meligvis er et eller andet Kirtelsekret, som Moderdyret 
har afsondret. Ovenpaa dette Laag anlægges den neste 
Celle og saaledes videre, indtil Straaet er fyldt med Und- 
tagelse af de sidste 4—5 cm, der lades fri. Cellernes 
Antal retter sig efter Knzets Længde. Reden lukkes med 
en ca. 1 cm tyk Slutprop, der hovedsagelig bestaar af 
sammenkittede Sandkorn eller Smaasten. Da Cellernes 
Bund paa Grund af Straaenes skraa Stilling ligger højere 
end deres Loft, eder Larven sig neden fra op i Foder- 
massen; den ekskrementerer under Forteringen af Foderet 
og ikke forst naar den er fuldvoksen. De afgivne Eks- 
krementer ophobes ved Loftproppen. Naar Larven i Løbet 
af en 3 Ugers Tid er fuldvoksen, spinder den sig ind i 
en gulagtig, noget gennemsigtig Kokon. En stor Del af 
Larverne, rimeligvis de fleste, overvintrer i denne Tilstand 
og forpupper sig forst neste Foraar, men nogle, maaske 
de tidligst udklekkede, forpupper sig en 3 Uger efter Ind- 
spindingen, og fuldt udfarvede Pupper kan findes i Slut- 
ningen af August. I Puppetilstanden overvintrer Dyret, 
og Forvandlingen til Imago foregaar forst neste Foraar 
i Slutningen af Mai og Begyndelsen af Juni. 
Under Tagskegget, svermende mellem Bierne, har jeg 
kætset Snyltehvepsen Sapyga clavicornis L. Jeg formodede, 
at den snyltede hos denne Biart, selv om det aldrig lyk- 
kedes mig at træffe den i Rederne. I Folge D. Alfken, 
som har skrevet om H. florisomnis’ Biologi*), er det imid- 
lertid sikkert nok, at Sapyga’en snylter hos Heriades flori- 
somnis. 
*) Biologische Beobachtungen an Hymenopteren. Ent. Nachr. XVIII, 
1892, 209— 10. 
