205 
korte og tykke Ben er velegnede, presses nogle Jordpartikler 
fast i Spindet der beklæder det allerede gravede Stykke. Naar 
den naar et Stykke ned, bærer den den udgravede Jord ud. 
HENRIKSEN. 
S. Rostrup: Jordlopperne. Vort Landbrug 38: 196— 
99. 1919. 
Gennem flere Aar har der været gjort Forsøg med talrige 
af de Midler, der anbefales mod Jordloppeangreb, og endvidere 
er der i 1918 i Anledning af de dette Aar særlig stærke An- 
greb udsendt et Spørgeskema, hvorpaa der foreligger godt 
700 Besvarelser. En udførlig Beretning kan ventes at fore- 
ligge 1 1920, men det kan allerede nu siges, at Angrebet for- 
uden af de klimatiske Forhold er meget afhængigt af de dyrk- 
ningsmæssige; værst er Angrebene paa Lerjord, lettest paa Sand- 
jord; de er værst, hvor Jorden er ubekvem, lettest, hvor Jorden 
ved Saaningen var findelt og passende fugtig, et Forhold, hvor 
blandt andet Pløjetid, Udbringning af Gødning, og Foraarsbe- 
handling spiller ind. Brugen af Trykruller paa Saamaskinen 
fremmer Spiringen og tillader, at Radrensningen begyndes inden 
Planterne endnu kan ses over Jorden; nu er Radrensning netop et 
af de virksomste Midler mod Jordlopper og des mere, jo tidligere 
og hyppigere den foretages. Desuden kan Jordlopperne fanges i 
stort Tal med særlige Maskiner, og dette er praktiseret, hvor 
Afgroderne er værdifulde, f. Eks. Frøavlen. Af de anbefalede 
Kemikalier har de fleste vist sig usikre i deres Virkning, hvor- 
imod Sprøjtning med Tobaksekstrakt (0,1—0,2 pCt Nik.) har 
vist sig meget virkningsfuldt 1 Forsøg. 
ERNST GRAM. 
S. Rostrup: Krusesyge i Kaalroer. Ugeskr. f. Lmd. 
64: 563—64. 1919. 
Krusesyge 1 Kaalroer og Turnips er iagttaget i en Aarrekke 
og har formodningsvis været henført til Larver af Ceuthor- 
rhyncus quadridens, Krydsning eller Bakterieangreb, men er 
sluttelig ved engelske Undersøgelser henført til en Galmyg, Con- 
tarinia nasturtis, hvis Larver Forf. nu ogsaa har fundet i syge 
Kaalroer her i Landet. 
ERNST GRAN. 
S. Rostrup: Rævehalemyggen (Oligotrophus alope- 
