IT, 
meldtes der om lignende Angreb andre Steder fra, hvor 
den snart havde bearbejdet /Eblerne, snart Pærer, Blom- 
mer og Kirsebær. I Rekkende Præstegaardshave ved Præstø 
optraadte den i Massevis og ødelagde mindst 10 pCt. af 
de modne Kirsebær ved at gnave sig ind i dem (K. 
Stephensen). Visse Steder skal de have sværmet som 
»Kolerafluer" og være fløjet ind i Næse og Mund. 
At Orchestes saaledes om Sommeren kan finde paa at 
æde Frugt, er ikke helt ukendt fra tidligere Tid (se f. Eks. 
Boas’ Forstzoologi p. 174 Anm.), men har i Aar fundet 
Sted i ganske usædvanligt Omfang. Derimod har Prof. 
Boas i Fra Skoven og Træmarkedet III 1921 p. 105— 107 
skildret et Sommergnav paa Bogen, som hidtil har und- 
gaaet Opmerksomheden, men som i Aar sine Steder har 
været meget paafaldende paa Grund af Billernes talløse 
Mengder. Det: drejer sig om Gnav paa Undersiden af 
Bladstilken, dels mere overfladisk paa langs op mod Blad- 
pladen, ofte fortsettende sig paa Midtribben, deis et dy- 
bere Gnav paa det Sted, hvor det overfladiske begyndte, 
saa at Stilken her i Reglen faar et Knæk. Enten kan da 
Bladene blive hængende paa Grenen, idet de ruller sig 
sammen og en Tid bevarer deres gronne Farve, eller de 
falder af. Hvis Gnavet har veret meget dybt, sker Brud- 
det paa Gnavstedet, ellers dannes der et Losningslag ved 
Bladstilkens Basis, saaledes som det normalt sker om Ef- 
teraaret, og Bladet falder af med hele Stilken. Dette ejen- 
dommelige Fenomen — at Bogens grønne Blade falder 
massevis til Jorden 1 Juni Maaned -- har veret vidt ud- 
bredt; det er iagttaget baade i Jylland og paa Øerne, 
særlig stærkt har det været paa Stenderup Distrikt (Fyen); 
uden Tvivl har det betydelige Løvtab i betydelig Grad 
hæmmet Træernes Vækst. 
Ogsaa den førnævnte Gnaven paa Bøgens Frugtskaale 
har i Aar antaget et betydeligt Omfang og gjort Skade 
ved at Frugterne ikke udvikledes 
Mathias Thomsen. 
23 
