86 



udspringer nær Bagkroppens Rod; Braadden er sædvanlig 

 spiralforraet sammenrullet. Thorax er stærkt udviklet og 

 viser sig fra Siden noget puklet paa Grund af det stærkt 

 udviklede Rygskjold (Scutellura). Larven er en Maddike og 

 Æggene er stilkede. 



Ikke alene i Bygning men ogsaa delvis i Levemaade 

 staar Galhvepsene de egentlige Snyltehvepse nær og danner 

 med disse Underordenen Ichneumonidea Konow ^). De færreste 

 Arter lever nemlig som Planteædere. Hovedmassen snylter 

 derimod hos andre Insekter. Galhvepsene kan efter deres 

 Levevis deles i 3 Grupper: 1. Ægte Galhvepse, der selv 

 frembringer Galler ; 2. Lejere eller Inkviliner, der snyl- 

 ter hos de ægte Galhvepse og 3. Snyltende Galhvepse. 

 (Figitider og Ibalio), der udvikles hos andre Insekters Lar- 

 ver eller i Bladlus. 



Hos de egentlige Galhvepse begynder Gallen ikke at 

 dannes strax, naar Ægget af Hunhvepsen er bragt ind i 

 Plantedelene, men først naar Larven er kommen ud af Ægget 

 og ved sine Paavirkninger frembringer Gallen. Hver Gal- 

 hvepseart har sin egen Galleform, men undertiden opnaar 

 Gallen ikke sin normale Form eller Størrelse, idet den for- 

 synes med Æg af de ovenfor nævnte Inkviliner; i saa Til- 

 fælde dræbes i Reglen Værtlarven og Gallen voxer ikke mere; 

 men undertiden kan dog baade Vært og Snylter udvikles 

 Side om Side. 



Hos de galledannende Cynipider findes Generations- 

 vexel, idet to Kuld bestaaende af forskelligt udseende 

 Hvepse, der frembringer forskellige Galler, vexler med hin- 

 anden. Den ene af disse Generationer forplanter sig desuden 

 parthenogenetisk, d. v. s. der udvikles kun Hunner, der 

 uden Befrugtning lægger Æg, hvoraf den næste Generation, 

 der baade bestaar af Hanner og Hunner, udvikles. Den 

 førstnævnte Generation kaldes den agame, den sidstnævnte 

 den sexuelle. Foruden paa egne Iagttagelser er nær- 

 værende Arbejde væsentlig bygget paa Riedel: Gallen 



1) Ent. Nachr., Vol: 23, 1897, p. 151. 



