-T s: 
05, < 
opatřen jest vysunutelnými štětinkami, které asi úkol titillatoru 
zastávají. U © tvoří břišní kroužek 9. zřetelnou chlopeň, kterou 
bychom mohli snadno pokládati za chlopeň podplodní, která 
však zřetelně nad, či správněji Za otvorem pohlavním se na- 
chází. Křídla tohoto rodu zvláště nápadna jsou obloukovitými 
temnějšími pruhy. 
Druhy sem náležející lze dle této tabulky rozeznati, do níž 
však mi bohužel není možno pojmouti tři druhy Navasem po- 
psané (Alg. Neuropt. de Espaňa nuevos, Bol. de la Soc. arag. 
de Ciencias nat. 1903.) totiž T. ornata, Dusmeti a madri- 
tensis, poněvadž popisy jejich neposkytují možnosti je od jiných 
mně známých druhů rozeznati. 
1. Tykadla silná, v dolní polovině světle hnědá, zřetelně 
PZERO VLAK rtu a jo Jasta s 000014 Plod, Veoba sata, lb 100 VON 
— Tykadla slabá, štětinovitá, ale v dolní pětině s články 
krátkými širšími než delšími, někdy slabě růžencovitými; 
přední větev odnože: vřetenní jednoduchá .. <.. 8 
— Tykadla jemně štětinkovitá, s nee vesměs delšími než 
širšími, válcovitými.. ... : PNC 
bÍ 
. Sameček krátkokřídlý, samička S tea aalé krátkdčlenie 
nými štětinkovitými, Bezpečně mi známa z Prátru ve Vídni 
a od Uvace v Bosně. Přctet ji uvádí ze Ženevy, Turinu, 
Rakous a Balkánu. trifasciata Picí. 
— Sameček i samička s vyvinutými křídly; přední větev odnože 
vřetenní jednoduchá nebo vidličnatá. Známa mi z Čech: 
z Prahy, od Veselí, Hnidous (Mužík), Kr. Hradec (Uzel) 
pak z Vídně a Hernsteinu (Brauer) a Alcaly ve Španělsku 
(Bolivar). Pictet ji uvádí od břehů Arvy. Braueri K7p. 
3. Články dolejší světlejší a dosti patrně růžencovité; příčné 
pruhy na křídlech předních silně obloukovité, měsíčko víte, 
Z Čech od Něm. Brodu a Libice, Dolní Rakousy, Gutenstein 
(Kempny). Štýrsko, Scheiplsee (Strobl), Dietikon, Švýcary 
(Ris), Kempayi Kl. 
— Články tykadlové veskrze válcovité trifasciata Pící. 
4. Témě a štít podél vrásčité. Rio Moro ve Španělích (Bolivar) 
arcuata K7p. 
— Témě a štít jemně kožovitě svraštělé.. .... 5 O 
Žilka střední spojena s odnoží vřetenní příčnou žilkou, přední 
větev odnože vřetenní na konci vidličnatá. Rozšířena v pásmu 
hor Karpatských, Krkonošských v Rudohoří, Šumavě a na 
Harcu seticornis Klp. 
7* 
0 
