99 
značný kus plochou křídlovou, ba jako u Amalopteryx ústí až 
v kraji křídlovém. I přes to ještě proti pojímání »zdánlivé zadní 
příční žilky« za část 4. žilky svědčí zkušenost, že druhy z pod- 
čeledě Tachininae (Phytomyptera, Roeselia, Melia, [hryptocera 
frontalis), Chloropinae a Borborinae mají část čtvrté žilky za 
ústím příčné žilky skoro úplně vymizelou, leč podrobným zkou- 
máním mikroskopickým najdou se její stopy přec, čehož v našem 
případě nebylo. Ve křídle ptakotrudky (Stenopteryx) 4. i5. žilka 
vybíhají za příční žilku, ve křídle Amalopteryx zahýbá se 5. 
ke 4. uzavírajíc tak splynulé políčko základní a terčovité bez 
příč. zad. ž. Proto přece tvrdíme: 
1. V zakrsalém křídle Crassisety jsou obě příční žilky a to 
těsně nad sebou. 
2. Rohová část 4. ž. vymizela neb se vůbec nevyvinula. 
3. Na vymizení rohové části 4. žilky ukazuje i původní 
obruba costální zabíhající pod roh křídla, tedy tam, kde nor- 
málně ustívá 4. ž. 
Poměry ostatních žilek jsou již skoro normální, jen poměrná 
tlouštka jejich je nápadnou proti skrovné ploše křídlové. V za- 
krsalém křídle tlouštka žilek se nezměnila, neboť je toliko po- 
měrnou. 6. ž. odštěpuje se jak již bylo řečeno, jako sotva patrná 
odnož směřující k okraji křídla. 
Z našich tří vzorů zakrnělých křídel vyplývá: 
1. že druhá podélná žilka někdy při zakrsání 
vymizí, což je zjevem, jenž se často na křídlech much opa- 
kuje. 2. Další stupeň zakrslosti objevuje se na ploše křídlové. 
Podélné žilky všecky se vyvinuly mimo druhou, ale 
směstnaly se na omezený úzký prostor v druhé polo- 
vině křídel (Stenopteryx). Užší plochu křídlovou než Steno- 
pteryx má Amalopteryx, jíž se ve křídlech vyvinula 1., 2., 9., 
4. a 5. podélná žilka, které jsou v úzké ploše tak směstnány, 
že kořen čtvrté anastomosuje s kořenem prvé žilky 
(místo kořenové příční žilky je tu jen uzlíček na 4. žilce). Po- 
dobné splynutí 3.se4. ž.nalézá se v místech přední 
příč. žilky, 5. velmi krátká záhy se obrací ke 4., čímž ome- 
zuje v jedno splynulá políčka základní a terčové, kteréžto sply- 
nutí objevuje se ostatně vždy, když se žilky málo rozvětvily (Doli- 
chopodidae, Chloropinae, Drosophilipae, Ephydrinidae). 4. V kří- 
dlech Crassisety pak na zakrsání má podíl splynutí (8. s co- 
stou) a vymizení konce 4. ž. 
