84 
sněhu, arci mrtev. Vylákán z teplého úkrytu hřejícím slunkem, 
patrně za mrazivé noci zmrzl. 
Naskytá se nyní otázka, mohou-li u nás na podzim vy- 
líhnutí smrtihlavi býti zakladateli nové generace a tu právě sto- 
jíme před jádrem celého sporu, pro který mnoho inkoustu již 
prolito. Odpověď musí býti naprosto zápornou; nebylať nikdy a 
nikým v podzimu chycena samice smrtihlava, která by byla jen 
jediné, života schopné vajíčko vykladla. Dr. Pabst, Dr. Hess, 
Oudemann, Kreye a jiní dokázali, že samice podzimní nemají 
ve vaječníku ni nejmenší stopy po vajíčkách a dutina vaječníku 
je vyplněna žloutkovitou tekutinou; i ústrojí genitální jeví se býti 
u obou pohlaví zakrnělé. Následující případ dokazoval by dále, 
že ani samice z jara vylíhnuté novou generaci zabezpečit ne- 
mohou. Kreye sděluje, že se 22. června vvlíhnul z pupy přezi- 
mované krásný smrtihlav-samice; dle plného a objemného ab- 
domenu soudil na hojný počet vajíček. Prof. Dr. Hess břicho 
samice otevřel a celá prostorná dutina obsahovala žlutavou te- 
kutinu, beze stopy vajíček a vláken pravidelně je pojících. Ani 
podzimní II. generace smrtihlavů jižních nezabezpečuje další 
trvání druhu, an i u těchto prázdné vaječníky samic a zakrnělé 
pohlavní ústrojí obou pohlaví konstatovány. Úkol udržeti druh 
v dalším pokolení připadá tedy pravděpodobně jen jarní generaci 
jižní (I. generace). 
Veškerá právě uvedená fakta dokazují, že v střední a sev. 
Evropě nemohl by se smrtihlav tak hojně vyskytovati, kdyby 
přílet oplozených samic z jihu rok co rok se neopakoval. Přílet 
jest v letech teplých hojnější než v chladných, jsa podporován 
teplými jižními větry. 
Tvrzení Dr. Pabsta, že jen oplozené jižní samice na pouť 
severní se vydávají, jest velmi pravděpodobné. Životní úkol 
samce vyplněn oplozením samice, načež v krátku hyne; samici 
teprve nyní nastává úkol nejdůležitější, totiž vhodné uložení 
oplozených vajíček na místo pro pokolení příští nejvýhodnějších. 
Dr. Fischer ze Štokeravy popírá, že by mohla samice smrtihlava 
daleké cesty konati, tvrdě, že let její je těžkopádný. což prý 
podmíněno objemným tělem a nemotornými, širokými křídly. 
Lyšajové rychle a daleko lítající mají prý křídla úzká. Tvrzení 
toto samo sobě odporuje. Je jisto, že tělo smrtihlava je v po- 
měru k ostatním lyšajům nejobjemnějším a příroda vyrovnávajíc 
tuto zdánlivou nesrovnalost, dala k tělu tomu mohutná křídla 
s velkou plochou odporu a hrudním svalstvem veliké motorické 
A bl eh 
