84 
vil vel snart være en „Saga blott“, naar der fortælles om 
det pragtfulde Syn af Ephemera danica dansende over 
Funderaaens Vande. Det er vist i den ellevte Time, at der 
er taget fat paa at undersøge og beskrive alle de Forhold 
som er knyttede til de kolde jyske Aaer. 
Eghjorten. Medens vi er ved Silkeborg vil der 
være Anledning til at mindes den berømmelige Eg- 
hjortetur, som Ingeniør Engelhart gjorde til disse Egne 
i 1901. Med Hr. E.’s Tilladelse skal jeg med hans 
egne Ord gengive, hvad der da hendte ham: 
»For dog endelig engang at faa fat iden prægtige Eg- 
hjort og om muligt lære dens Liv hjemme hos sig selv 
lidt nærmere at kende, tog jeg den 15de Juni 1901 til 
Silkeborg og Dagen efter videre til Gjesso, hvor den efter 
Sigende skulde forekomme ret hyppig. Jeg blev elsk- 
værdig modtaget af Lærer S. Pedersen, Gjesso Skole, 
hvor jeg da opholdt mig de nærmest følgende Dage. 
Vor Jagt foregik paa et bakket Terræn i Nærheden af 
Funder Station. Det var efter Sigende gammel Skov, 
der var afdrevet og forvandlet til Agerland med sınaa Krat- 
skove hist og her. Straks vi kom derud fandt vi paa 
aaben Gra&smark, talrige Eghjorte, street omkring, 
alle med tømt eller helt uden Bagkrop og flere yder- 
ligere defekte — uden Dækvinger og Bagbryst eller end- 
og kun bestaaende af Hoved- og Bryststykke med Forben, 
men alle levende. 
Forklaringen paa dette Fænomen er følgende: 
Fra den tidligere Skov ligger under den opdyrkede Over- 
flade mægtige Rødder, i hvilke Larverne, der som bekendt 
bruger adskillige Aar til deres Udvikling, aabenbart fin- 
des i stort Antal. Naar Imago er fremkommen og ud- 
hærdet, graver den sig op gennem Jordskorpen, men da 
Dyrene foretrækker at færdes i Tusmorket, bliver de, naar 
de er naaet op til Dagens Lys, siddende for at afvente 
Mørkets Frembrud. Her finder Fuglene — antagelig især 
Kragerne, der var tilstede i Antal — dem, trækker dem 
