
133 
sig uden Pria, Planten har en Krans af Sukkerkirtler ved 
Kronbladenes Rod, og de skal nok lokke andre Insekter 
til; om de har nogen Betydning for Pria, tor jeg ikke 
afgøre. ; 
Med sine store Antenner og sit urolige Temperament 
er Pria som skabt til at overføre Støvkorn fra en Blomst 
til en anden; og det varede heller ikke længe, før mine 
smaa Fangcr havde overpudret Indersiden af deres Glas 
med Støv fra Blomsterne. Solens skiftende Stilling paa 
Himlen faar paa denne Vis ogsaa Betydning for Plantens 
Befrugtning; thi selv om nogle af Dyrene trækker sig til- 
bage i Blomsterknopperne, naar Skyggen falder paa, vil 
andre sværme ud og opsøge de Planter, der staar i Solen. 
Man kan saa se pudsige smaa Visitter, hvor den sol- 
elskende, omstrejfende Besøgende stikker Hovedet ind i 
en Knop, men hurtigt kommer baglænds tilbage, et nyt 
Sæt Følehorn strækkes ud af Aabningen, et Hovede og 
et Thorax følger efter, og Gæsten bliver høfligt, men be- 
stemt vist bort. Der hersker et vist Fjendskab imellem 
Dyrene af denne Art. Ogsaa blandt mine Fanger ser jeg 
det. Naar de mødes paa deres Spasereture paa Blomsterne 
eller Glassets Vægge, kan man se dem snappe efter hin- 
anden ligesom arrige Hunde. Nogen bestemt lagttagelse 
om Forholdet imellem Kønnene i denne Sammenhæng 
har jeg ikke gjort. 
I hver Blomsterstand træffer man sjældent mere end 
en, højst to Imagines (Han og Hun?). Der er et vist Præg 
af „my house is my castle" over Pria. 
Hvis vi paa Basis af disse lagttagelser vil soge at kon- 
struere Artens Levesæt, maa det blive omtrent folgende: 
Overvintrede Hunner opsøger en Plante og tager en 
Blomsterstand. i Besiddelse. Naar en af Knopperne har 
opnaaet en passende Størrelse og iøvrigt falder i Dyrets 
Smag, anbringes et Æg heri. Ægget bliver i Løbet af 
saa og saa lang Tid til en Larve, der tager til sig af 
Støvdragerens Indhold saa meget, den kan. Blomsten, der 
