232 
De Former, der som Larver lever i Dyr, der enten 
findes frit i Vandet eller inde i Planter under Vandover- 
fladen, er som Imagines enten direkte iagttaget svøm- 
mende ved Hjælp af Vinger (Limnodytes, Caraphractus) 
eller Ben (Gyrocampa, Ademon, Anagrus, Prestwichia), eller 
ogsaa har man efter disse Organers Bygning formodet, 
at de kunne svømme ved Hjælp af dem (Braconiderne), 
og andre er set vandrende paa fast Underlag under Vand, 
paa Bunden, Vandplanter, Overfladehinden (Chenusa, Litus, 
Agriotypus). 
Hvorfor færdes disse Imagines. under Vand? Og hvad 
betyder Vandet for dem? Svaret maa blive følgende: 
Eksklusive Vandhvepse, Hvepse der tilbringer hele deres 
Liv under Vandet og aldrig kommer op i Luften, kendes 
ikke. Imagines af alle Formerne har aabent Trachésystem 
og maa derfor have deres „rette Hjem“ i Luften, dette gælder 
ogsaa Prestwichia aquatica som man netop har paastaaet 
om, aldrig søgte ud af Vandet, hvad de imidlertid gør. 
Nogle Former, man paa et givet Tidspunkt træffer 
i Vandet, er komme ned fra Luften ovenover for at legge 
Æg: Agriotypus. De fører da med sig omkring Vinger 
og Bagkrop et Luftlag, som de bruger til Respiration, 
og de gaar ned langs Underlaget i Vandet. Ademon- 
Slægten er set bryde fra Overfladen direkte ned i Vandet 
og svømme om med Luft paa Vingerne — vel ogsaa for 
at finde Potamogeton-Blade at anbringe sine Æg i, Prest- 
wichia og Caraphractus gælder det samme om. 
Langt de fleste Snyltehvepse, man paa et givet Tids- 
punkt vil træffe i Vand, kan dog ikke, som det tidligere 
var almindeligt at tro, betragtes som Dyr, der skal ned 
at legge Æg, thi der er baade Hanner og Hunner. Med 
Brocher maa man antage, at det er nyklækkede Dyr, der 
er paa Vej fra deres Vært til Luften, kun passerer Vandet 
paa Gennemrejse. En hel Del (Braconiderne f. Eks.) klæk- 
kes af Kokoner eller Fluepuparier, der indeholder Luft, og 
naar de bryder frem, er de almindeligvis omgivet af et Luft- 
