238 
II. 
Som det flere Gange er nævnt i det foregaaende er 
mange af de omtalte Dyr i Virkeligheden ikke Vandformer, 
men Sumpformer, hvis Larver lever i andre Insekter (Dip- 
terer og Lepidopterer især), der er bundet til de Planter 
der begrænser Søen indefter mod Bredden. Her er især 
Tagrørets Fauna kendt, bl. a. gennem Girauds Monografi, 
men de fleste andre Sumpplanter (Typha, Sparganium osv.) 
vil sikkert ved en rationel Undersøgelse give en lige saa 
stor Faunaliste. Denne Fauna er ikke paa nogen Maade 
præget af Vandets Nærhed, en Nonagria-Larve, der lever 
inde i Tagrørets Stængelhulhed, saa lidt som en Lipara 
lucens, der danner de velkendte cigarformede Galler paa 
samme Plante. Paa samme Maade lever Snyltehvepsene 
i de Fluer, der minerer i Sumpplanternes Blade; naar de 
klækkes, vil de straks være ude i Luften, og Planten 
kunde lige saa godt have staaet paa en tør Bakke. 
Ogsaa i Vandplanters Flydeblade minerer Fluelarver, 
saaledes i Potamogeton natans, Nymphæa o. a. Ogsaa 
deres Forbindelse med Vandlivet er i Virkeligheden meget 
ringe, i Virkeligheden er der ingen reel Forskel paa Mi- 
nerne (og Snylterne i dem) i Sumpplanteblade og de i 
Vandplanteblade, ja selv Miner i helt submerse Planter 
som Stratiotes eller Potamogeton crispus, lucens eller pec- 
tinata giver Snyltere, der føres op i en Luftboble og der- 
for kun har yderst lidt med Vandet at gøre; enkelte af 
dem vides jo dog at kunne svømme, hvad flere sikkert 
ogsaa maa kunne for at kunne komme ned og lægge Æg 
i de submerse Blade. 
Et normalt Træk i disse Minereres Liv, altid for Vand- 
bladminererne, men sikkert ogsaa for mange Sumpplante- 
minereres Vedkommende, er det, at om Efteraaret raadner 
Værtplanternes Blade (især naturligvis de, der er angrebne 
af Insekter og derfor intet skærmende Overhudslag har 
over det hele) ved at ligge i Vandet, og Fluerne bliver 
som Puparier frie og tilbringer en kort Tid flydende om 
a 
u” 
