HOLMGREN: GRÄSMASKEX I NORRLAND 1 883. 1 53 



vingarnes längd 10 — 15 m.m. Hanens bakkropp tämligen spens- 

 lig och försedd med en ytVig tofs i spetsen samt med smärre 

 dylika på sidorna; honans tjock och tillspetsad. 

 ' Larven ['gräsmaskeji): På öfre sidan mer eller mindre mörk, 

 svartbrun eller Ijusbrun, tecknad med 7 gulakliga, långslöpande 

 linier, under blekare; hufvudet rödgult eller brungult och mörk- 

 fläckigt. Fötterna 16. — Längd omkring 50 m.m. 



Puppan. Något glänsande, svartbrun eller rödbrun; sista 

 bakkroppsringen utlöpande i en fin, tvådelad spets. 



Närmare beskrifning på Gräsmasken. 



Fjärilen. Liksom det öfriga af kroppen är halskragen gulaktigt grå, 

 men framtill något ljusare, och försedd någon gång med en mörkare linie 

 långs bakre kanten. Framvingarnes grundfärg öfvergår vanligen uti brunaktigt 

 eller violett vid fram- och utkanten. Oftast äro de inre två tredjedelarna mör- 

 kare, någon gång svarta, med undantag af främre och bakre kanterna samt 

 teckningarna. Af den regelmässiga nattfjärilsteckningen återfinnas blott de tre 

 fläckarna, nämligen de båda innersta, af hvilka den främre (den runda) är 

 minst, och den bakre (tappfläcken) störst, samt lång och smal. Den först- 

 nämde, belägen nära vingens framkant, är någon gång aflång och mera sällan 

 utdragen inåt uti en lång och smal spets; tappfläcken börjar helt nära ving- 

 roten och sträcker sig lika långt utåt som den runda fläcken. Den yttre eller 

 njurfläcken har ett mörkare streck i midten och är i bakre kanten förenad med 

 en hvit eller gulaktigt hvit fläck, hvilken vanligen bildar ett spetsigt utsprång 

 inåt eller fortsätter som ett smajt streck, samt derjämte tvänne korta, skarpa 

 spetsar utåt. Tappfläcken begränsas baktill af ett mörkt eller svart streck, 

 h vilket sträcker sig till det ljusare, lindrigt bågböjda tvärbandet. Detta tvär- 

 band är beläget midt emellan njurfläcken och utkanten samt har sin yttre gräns 

 starkt tandad i följd af de der befintliga, trekantiga, svarta fläckarna; emellan 

 dessa fläckar och utkanten är vingens färg ofta tämligen mörk. Bakvingarne 

 äro vid roten mer eller mindre ljust gulgrå, mot utkanten Öfvergående i mörkt 

 eller svart. På undersidan äro alla vingame gulgråaktiga med små, svartaktiga 

 fläckar i midten; vid framkanten merändels rödbrunaktiga, vid utkanten bredt 

 mörkgrå med ljusa ribbor. Vingfransarna äro blekt grågulaktiga och delade 

 genom en mörk linie. Hanen är vanligen mindre än honan. 



Fjärilen varierar i hög grad, och i anseende till teckningarna äro många 

 afvikande former beskrifna. Dessutom kan grundfärgen vara olika, såsom brun, 

 rödbrun, gulaktigt brungrå o. s. v. Stundom äro teckningarna mer eller min- 

 dre liksom utplånade. 



Larven. Hufvudet, som hålles framsträckt, är till formen rundaktigt, 

 till grundfärgen rödgult eller brungult med mörka käkar och ofvan på hvar- 

 dera sidan tecknadt med en större, nätlikt delad, brun eller svartbrun fläck; 



