154 ENTOMOLOGISK TIDSKRIFT 1884. 



långs niidten löper en fin, intryckt linie, som framtill delar sig gaffelformigt 

 och vanligen sluter inom gaffeln en mörkare fläck ; på sidorna framtill stå små 

 svarta pimkter, af hvilka några äro biögon. Första kroppsringen är, liksom 

 hufvudet, tämligen slät, glatt och glänsande. De öfriga ringarna äro äfven 

 glatta, men på tvären skrynkliga, utom den sista, som i den afrundade spets- 

 halfvan har en mera slät yta. På alla ringarna, utom på den 2:dra och 3:dje, 

 utmynna på hvardera sidan ett större andhål. Fötterna äro 16; af dessa sitta 

 6 framtill, nämligen ett par på hvardera af l:sta, 2:dra och tredje ringen, 

 och äro i spetsen försedda med en klo; 8 på buken, nämligen ett par på 

 hvardera af 6;te, 7:de, 8:de, 9:de ringen; samt 2 på sista ringen. Kroppen 

 är till färgen på undra sidan blekt gulaktig; på öfra sidan mer eller mindre 

 mörk, svartbrun eller Ijusbrun, stundom dragande åt grönt, alltid tecknad med 

 7, ofta ganska tydliga, långslöpande, bleka eller gulaktiga linier, af hvilka i 

 sträcker sig utefter ryggens midt och 3 utefter hvardera sidan. Af dessa senare 

 linier är den mellersta smalast, den nedersta bredast. För öfrigt finnas några 

 svarta fläckar på fötterna och på sista kroppsringens ändhälft. Dessutom fram- 

 skjuta här och der på kroppen några mycket fina, gula hår. — Kroppslängden 

 är något olika, men vanligen hos en fullvuxen larv omkring 30 m.m. 



Puppan. Denna är i de flesta fall mörkbrun eller svartbrun, stundom 

 dragande åt rödt eller, såsom nybildad, gulaktig. På ytan är hon tämligen 

 glänsande, men fint skrynklig eller knottrig, utom på den sista kroppsringen, 

 som inåt är glatt. Denna ring utlöper spetsigt och ändas med tvänne nära 

 intill hvarandra stående, sylformiga utsprang. 



Gräsflyd tillhör nattfjärilarnas grupp. Liksom alla andra 

 fjärilar måste äfven han under sin utvecklingstid genomgå flera 

 fullständiga förvandlingar, under hvilka han visar sig helt olika, 

 såväl till utseende som lefnadssätt. Sålunda se vi, att den ur 

 ägget kläckta larven (r. gräsmasken :>), som har starka käkar, fros- 

 sar på gräs, men när han förvandlat sig till ptippa, är alldeles 

 ur stånd satt att kunna tillegna sig någon föda. Derefter, eller 

 när puppan mognat och han blifvit en bevingad fjäril, är hans 

 mun omdanad till ett sugrör, i följd hvaraf han då icke kan 

 förtära någon annan föda än sådan, som befinner sig i flytande 

 form. Derför kryper nattflyet såsom larv på marken och i grä- 

 set, men flyger och surrar ofta omkring blommorna såsom fjäril. 



Larverna, som visa sig tidigt på våren, hafva öfvervintrat, 

 vanligen såsom halfvuxna, men äfven ofta mer eller mindre ut- 

 vecklade. Dessutom saknar jag icke anledning till den förmodan, 

 att äfven äggen efter höstafveln öfvervintra och kläckas först på 



