I 82 ENTOMOLOGISK TIDSKRIFT I 884. 



mycket få nerver, corium och clavus brunskuggade mellan ner- 

 verna, men med bred hvit utkant af corium; vingar föga kortare 

 än hemielytra; abdominalryggen hos detta exemplar är emeller- 

 tid svartaktig, endast basen på sidorna och några fläckar i sjätte 

 segmentets spets bleka. — En ^f ^f limbahis fann jag sommaren 

 1879 i kopulation med en 9 ^f ^^^ emellertid mycket väl skilda 

 flavo-marginaiiis. 



4. N. flavo-marginatus Scholtz: grågul med fin blek pu- 

 bescens; hufvud med bred midtelstrirama, pronotum med tre bakåt 

 divergerande långsstrimmor, de på sidorna otydligare, scutell, utom 

 sidorna, samt abdomens rygg svarta eller svartbruna, ryggen i 

 midten med två tättstående gula strimmor; connexivum bred, ^1; 

 ben brunpunkterade; honans abdomen betydligt bredare än ha- 

 nens. 8 — 9 mm. 1. 



Reut., 1. c. 72, 4. Nahis dorsatus Dahlb., 1. c, p. 227. 

 N. nervosus BoH., Öfv. Vet. Akad. Förh. 1852, 77, 35 (forma 

 macropt). 



Här och der på skogsängar samt vid stränder. Sverige: 

 Skåne — Bohuslän — Ångermanland. Norge: Östensö, Horten, 

 Lian, Liabro, Enebak; Finland: Åland — ryska Karelen — Lapp- 

 land (Muonioniska). Den långvingade formen, till hvilken förmed- 

 lande öfvergångar icke saknas, är tämligen sällsynt, har hemie- 

 lytra brunpunkterade mellan nerverna, men sakna på corii yttre 

 nerv och membransuturen de för yÎ7-//j-gruppen karakteristiska tre 

 svarta punkterna. 



5. N. ferus Linn.: gulgrå eller grågul, en midtelstrimma 

 öfver hufvud och pronotum samt figurer på pronoti framlob bruna; 

 bakloben har på ömse sidor om midtelstrimman tre mer eller 

 mindre tydliga svagare brunaktiga strimmor; scutell svart med 

 sidocallositeterna gula; lår brunpunkterade; abdomens rygg glän- 

 sande svart; connexivum enfärgadt gult; framlår korta. 7 — 8 mm. 1. 



F. Sahlb., Mon. Geor. 147, i (partim). Reut., 1. c. 72, 

 5. Fallen, H. Sv. 133, 9 {Miris). Linn., F. Sv. 962 {Ctmex). 



Allmän öfver hela området, upp till 66° n. br. Varierar i 

 hög grad, än mer rent gul, än starkare gråaktig; stundom äro 

 hemielytra nästan utan punkter, stundom, särdeles hos de grå in- 

 dividerna, som förekomma mest på åkrar om hösten, tätt be- 

 strödda med bruna punkter mellan nerverna (var. pimctatus Costa) ; 



