- 66 — 



iietop da helt misligt, og der saavelsoni for HenningsA^ær holdt det sig hele 

 Vinteren sniaat for alleslags Redska])er, dog med lidt P>(Hlring i sidste 

 Halvdel af Maris Hovedfisket faldt i hele Maits fra Kabelvaag vestovei' 

 forbi Ørsnæs, hvorfor der kom en hel Del Garnhaade flyttende vestenfra. 

 Da Svolvæi-baadene ogsaa søgte til det samme Havstykke, hlev her samlet 

 et uforholdsmæssigt stort Antal Baade med alleslags lledskabei-, hvorved 

 Dagsfangsten oftere faldt ujevn. For Skraaven blev der ogsaa fisket ret 

 godt i hele Marts Maaned 



Som nævnt tog Fisket sig op i Vestlofoten fra Midten af Marts og 

 var deretter for samtlige Vær tildels meget godt Resten af Maaneden, 

 men her som i Østlofoten mærkede man, da man efter Paasken igjen tråk 

 Redskaber, at Fangsten var i Aftagende. En hel Del Baade i Østlofoten 

 afsluttede derfor Fisket i første Halvdel af April og efter Midten af 

 Maaneden ogsaa i Vestlofoten. Da Opsynet hævedes den 2:^de om Aftenen, 

 var der ikke mange Baade igjen, som drev Søen, ja endog i Nufstjord, 

 hvor Fisket holdt sig længst, var der da kun meget faa tilbage. 



De nærmere Forholde i de enkelte Vær vil yderligere fremgaa af 

 det Følgende. 



Raftsundet og Brettesnæs. Skrei blev fanget i Raftsundet allerede 

 i Begyndelsen af Februar, men noget nævneværdigt Fiske blev der ikke 

 ivinter. Ved Digermulen og Molgavlen fik man en enkelt Dag — 21de og 

 25de Februar — ret god Fangst, men eft<^r den Tid ophørte omtrent alt Fiske 

 indenfor Guldvig. For Brettesnæs derimod var der Udsigt til Fiske 

 temmelig tidlig; allerede 5te Februar fik man optil 250 Skrei, men i det 

 urolige Veir blev det forholdsvis lidet paaagtet, saameget mere som der 

 da ogsaa var meget godt Fiske for Svolvær og Skraaven. Først henimod 

 Maanedens Slutning samledes der i Brettesnæs og de nærmestliggende Vær 

 noget større Antal Baade, men disse fiskede i hele Marts Maaned tildels 

 meget godt saavel paa Garn som Liner. Omtrent samtidig foregik der et 

 særdeles rigt Fiske omkiing Ris vær og Aarstenen. Paa førstnævnte Sted 

 var der omtrent 30 Baade, der fiskede meget godt saavel paa Nat- som 

 Dagline. Uheldigvis var det kun faa, som fik Rede paa dette Fiske, 

 forinden det var for sent. Ved Udgangen af Marts aftog Fisket stærkt 

 fra Brettesnæs — østover, og efter Paasken, som indtraf i Begyndelsen af 

 April, ophørte det snart ganske. Efter Daglinefiskeres Opgivende holdt 

 Skreien sig for Brettesnæs hele Vinteren paa en D3'^bde af mellem 70—80 

 Favne og nær Bunden. Paa 90 Favne eller 60 Favne Vand fik man ikke 

 Fisk. Overvandsfløit blev derfor ikke benyttet. 



Østnæsf jorden. I Januar Maaned var der intet Skreifiske inde i 

 Fjorden, men da man fik Fisk for Svolvær, blev Troen paa forestaaende 

 Fiske i Fjorden snart almindelig. Adskillige Baade og Fartøier samledes 

 derfor efterhaanden derinde, og den 4de Februar fik man fra Vaterfjord 

 udover forbi Helle fra 30 til 200 Fisk. Omtrent saaledes holdt Fisket 

 sig indtil den 8de — den 7de flskedes ret godt lige indtil Smaaskjær — 



