— 193 — 



langs hele Kysten, for at forståa, hvor linrtig Ødelæggelsen kan foregaa, 

 og hvor ualinindelig vanskeligt det er at faa Skaden oprettet, om dette 

 forovrigt er gjorligt. 



Hvad særlig Blaaskjælbestanden angaar, saa har den for Øieblikket 

 lidt bedre Udsigtei- til at kunne udholde den nuværende Tilstand uden at 

 lide for stærkt derunder. Som Agn er nemlig Blaaskjæl kun paaagtet i 

 nogle faa Fjorde, og som Menneskeføde benyttes det alene af en liden 

 Brøkdel af etpar Byers Befolkning. Bestandens Beskatning er derfor meget 

 liden, endnu i alle Fald. Dertil kommer at Blaaskjællet er meget frugtbart 

 og trives næsten overalt, hvor der er Brakvand og Strøm, og hvor det 

 ikke er udsat for stærk Sjøgang og Brændingernes Voldsonihed Den 

 væsentligste Skade paa Blaaskjælsbankerne her Nord skcr om Vinteren, 

 idet Frosten odelægger meget paa de grundere, flade Banker, som ligger 

 tørre i den længste Tid under udfjæret Sjø; indtrælter saa Isgang under 

 stærk Blæst, kan større Flader blive renskurede inden kort Tid af Ls- 

 flagene. Hvad Skjællets naturlige Fiender, Sjøstjerner. Kraakeboller, 

 Buhund m. V. kan fortære til andre Tider af Aaret, synes ikke at være 

 saa betydeligt endda; deriniod udtales fra flere Fjorde, at Blaaskjælbestanden 

 er adskilligt foj-mindsket efter at Erfuglen blev fredet og at denne Fugl 

 odelægger overmaade meget nu sammenlignet med tidligere Tider. Hvor- 

 vidt dette er ganske korrekt, kan være Gjenstand for delte Meninger. 

 Forovrigt meddeles fra andre Steder, at Blaaskjælsbestanden er aftaget i 

 mærkelig Grad, uden at man ser sig istand til at angive nogen Aarsag. 

 Der findes ogsaa endel Steder, hvor Bestanden angives at være tiltaget 

 noksaa mærkbart i de sidste 10—12 Aar eller for et kortere Tidsrum. 



Uagtet Agnskjælsspørgsmaalet for nærværende, som af foranstaaende 

 vil fremgaa, ikke er af nogen fremtrædende Betydning for Fiskerbefolk- 

 ningeu, naar undtages i de Fjorde som er nærmere omtalt, og uagtet 

 Interessen for Skjæl som Fødemiddel er liden, synes mig dog, at der af 

 flere Grunde er al Opfordring til at undersøge Sagen og til at vække 

 Opmærksomhed i videre Kredse for den. Foruden de foran nævnte Skjæl- 

 sorter er der endel flere, som baade kan benyttes til Agn og tjene som 

 Menneskeføde, men som forøvrigt er lidet kj endte blandt Befolkningen, 

 uagtet de flndes mangesteds paa vøre Kyster og inde i Fjordene. Det er 

 sandsynligt, at Brugen af de fleste Skjælsorter til Agn vil faa Betydning 

 efterhaanden, som Fiskerne skaff'es Anledning til at lære at benytte dem 

 ikke alene i de Indenskjærs-Fiskerier, som nu drives, men ogsaa under 

 Bankfiskeri i Nordsjøen og enkelte Steder ved Kysten, naar dette Fiskeii 

 blive mere paaagtet. Da flere af de omhandlede Skjælsorter er fortrinligt 

 Agn, og da et fortrinligt Agn vil medføre et udmærket Fangstudbytte, 

 synes meget at tale for, at saasnart Fiskerbefolkuingen faar nærmere Hede 

 paa Sagen, kan deraf fremgaa et Opsving i Fiskeribedriften eller helt nye, 

 uprovede Fiskerier kan opstaa ad den Vei. En anden Side af Sagen er 

 den, at naar disse fortrinlige Agnsorters Forekomst bliver kjendt blandt 



