— 175 — 



Fiskeriet i stor Udstrækning\ samt største Delen af Beitstadfjordeii og- 

 Beitstadsundet, hvor der under mit første Besøg" — i August — intet Fiskeri 

 forefaldt, men deri mod et meget stort under mit andet Besøg — i Sep- 

 tember — ; som var nærmest foranlediget ved en Anmodning om at holde 

 Foredrag under en her aabnet lokal Fiskeriudstilling. Da jeg i November 

 besogte Beitstaden, for ogsaa der efter Anmodning at holde Foredrag med 

 Fremvisning af Lysbilleder, var Sommerens bet3^delige Fedsildfiske endt, 

 og kun et meget lidet Sihlefiske forefaldt inderst i Beitstadsundet. Ogsaa 

 her i Bunden af Trondhjemsfjorden, eller i den egentlige Beitstadfjorden, 

 arter Fedsildfisket sig saaledes, at det pleier slaa bedst til der, hvor brakt 

 Vand strømmer udover Fjorden, medens Fangsten er ringe i de Fjorddele, 

 hvor der er lidet eller intet Tilsig af Ferskvand. Under mit Ophold her 

 indtraf før Midten af September et voldsomt Regnveir, hvorved Flommen 

 i Elvene blev meget stor, og Fjorden langt udover meget stærkt opblandet 

 med tilgrumset Elvevand. Umiddelbart deretter aftog Sildefisket hurtigt 

 og ophørte omtrent ganske en længere Tid, medens Fisket inde i Beit- 

 stadsundet, hvor ingen Flom kunde virke, holdt sig bedre. Om Sildens 

 formentlige Bortsig skyldtes den store Flom af Ferskvand eller dette 

 Vands Forurensning med Jord og Lere, havde Fiskerne delte Meninger 

 om; men at Fisket da vilde ophøre, var de forberedte paa. 



Paa Tilbageturen fra Stenkjær i August lagde jeg Ruten over 

 Borgenfjorden, hvis Udseende minder nærmest om et Ferskvand i en 

 Fladbygd, og hvis naturlige Form maa betegnes som et stort Bassin med 

 et meget smalt eneste Udløb, men uden synderlig Tilsig af Vand fra Vas- 

 drag. Om dette Basin berettedes mig, at der her jævnlig er Sild om 

 Høsten og i Begyndelsen af Vinteren; større Sildefiskerier er ikke hyp- 

 pige, dog nævntes et Par ganske storartede, et for henved 60 og et for 

 ca. 30 Aar siden ; tildels var Silden stor og fed, navnlig var det Tilfældet 

 under et stort Fiske i 1837, meddelte man mig. Om Forekomst af Grov- 

 fisk i dette Bassin lykkedes det mig ikke at faa nærmere Oplysninger, 

 end jeg havde for. Efter Raset i Værdalselveu var det før den Tid 

 bekjendte, store Fiskeri af Guldflyndre i Borgenfjorden, omtrent ophørt. 

 Men hverken i dette Bassin eller i Eidbotn, som ligger lige langt søndenfor 

 som Borgenfjorden ligger nordenfor Værdalselvens Munding, var Fiskeriet 

 forøvrigt influeret i synderlig Grad af Elveslammet fra Raset, medens der 

 ret vesterud for Elven, midtfjords mellem Mundingen og Ytterøens østlige 

 Pynt, fandtes en Fiskeplads (omkring Fjordskjær), hvor alt Fiskeri for nær- 

 værende sagdes ødelagt af Slam; en Undtagelso skulde gjælde for Silde- 

 fisket eller Sildens Forekomst i Fjorden. 



Om Undersøgelse af andre Sildefjorde skal her kun bemærkes, at 

 jeg i August og September 1894 bereiste Dele af Romsdalsfjorden, fra 

 Julsundet til Isfjorden indenfor Veblungsnæs, væsentlig i den Hensigt at 

 anstille Temperaturundersøgelser i Fjorddybet og paa forskjellige mindre 

 Dybder for dernæst at sammenligne Resultaterne med lignende Maalinger 



