— 176 — 



i andre Sildeborde. Kun i ringe Grad fik jeg Anledning til at under- 

 søge de enkelte Fjordarmes Fauna og Flora. I Slutningen af Oktober 

 passerte jeg den bekjendte, fra ældste Tider omtalte, gode Sildefjord, 

 Bjugnfjorden, som jeg ved en tidligere Anledning (i Mai 1892) bavde 

 befaret i flere Retninger. At lier stadig tindes Sild, dels i Fjordgabets 

 Dybder, dels i andre Forsænkninger i Bunden inde i og udenfor Fjorden, 

 anser Befolkningen i Distriktet for sikkert. Imidlertid er der ilere Aar 

 hengaaet uden at Sildefisket har faaet nogen Betydning i denne Fjord, 

 medens der jævnlig, ligesom iliost, bliver fisket endel til Befolkningens 

 Husbrug, navnlig med Drivgarn. Derimod vides ikke større Notsfangst 

 at være gjort paa mange Aar i selve Fjorden med dens mange gode 

 Kastevaage, hvorom det i «gamle Dage» liedte sig, at de regnedes blandt 

 de bedste i hele Landet og kunde give et Fangstudbytte, som blev til 

 Skræk og Ødelæggelse for mangen en Sildespekulant, 



Uden allerede nu eller i denne Indbei-etning at kunne angive, til 

 hvilke Resultater mine Besøg i Distriktets her nævnte Sildefjorde (og 

 endel andre Fjorde i tidligere Aar) har ført, da Tiden i alle Fald har 

 været for kort og Materialet, som er indsamlet, for begrænset, kan jeg 

 dog anføre, at jeg tror at have fiindet en plausibel Forklaring paa det 

 eiendommelige Forhold, at en forøvrigt noksaa fiskefattig Fjord eller 

 Fjordarm oftere viser sig at være en ganske god Sildefjord, hvor lidt 

 Sildefiske endog kan siges at være aai vist, navnlig senhøstes eller i Begyn- 

 delsen af Vinteren, medens de fleste fiskerige Fjorde og Fjordarme pleier 

 at vise sig som daarlige Fedsildfjorde. Forklaringen tror jeg at kunne 

 søge deri, at Fedsilden og Smaasilden, efter at have endt sine Jag efter 

 Aate ude i Havet og langs Skjærgaarden, opsøger et nogenlunde trygt 

 Tilflugtssted i de indre Fjorddele, og et saadant trygt eller mere fredet 

 Tilflugtssted vil den ikke finde der, hvor der er megen Smaafisk og god 

 Næring for denne og anden Fisk, thi her vil Silden komme ind blandt 

 sine Fiender og Efterstræbere af stor og større Fisk, og denne Fare vil 

 Sildestimerne mærke allerede et godt Stykke ude i Fjordarmen. Altsaa 

 søger Sildestimerne de fiskefattige Fjorde fortrinsvis, fordi Silden her 

 træfi'er langt færre eller ingen Fiender. Og da Fjordarme med brakt 

 Vand, eller med større Vasdrag i Bunden, altid vil have en tarvelig Salt- 

 vandsfauna, kan disse heller ikke have Næring nok for en større Fiske- 

 bestand; de bliver fiskefattige. Heri kunde da søges en plausibel For- 

 klaring af det Forhold, at Sildestimerne saa ofte paatrælfes og giver 

 Anledning til gode Notstæng i Fjordarme, hvor der er meget brakt Vand 

 fra Elvene riuidtomkring ; at Silden skulde trives eller befinde sig godt 

 i virkelig brakt Vand, tør man derimod ikke slutte af det her anførte. 



